# Europeiska unionens C 33E/9 fe

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 33E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången9 februari 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 33E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången9 februari 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   (Meddelanden) |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | SESSIONEN 2005-2006 |
| | Måndag 11 april 2005 |
| 2006/C 033E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Återupptagande av sessionen


  Välkomsthälsning


  Parentation


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet


  Utskottens sammansättning


  Inkomna dokument


  Avtalstexter översända av rådet


  Framställningar


  Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Sammanträdeskalender 2006


  Arbetsplan


  Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt


  De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa - Datalagring av personuppgifter (debatt)


  Rättssäkerhetsgarantier i brottmål * (debatt)


  Europeiska polisakademin (CEPOL) * (debatt)


  Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II - Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (debatt)


  Närsjöfarten (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 17 |
| | Tisdag 12 april 2005 |
| 2006/C 033E/2 | PROTOKOLL | 18 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Parlamentets sammansättning


  Föredragningslista och sista dag för inlämnande av ändringsförslag


  Inkomna dokument


  Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)


  Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III - Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I - Ansvarsfrihet 2003: Avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII i den allmänna budgeten - Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen - Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (debatt)


  Utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration (debatt)


  Kampen mot malaria (debatt)


  Omröstning


  Val av en vice talman i Europaparlamentet


  Statligt stöd för regionala ändamål (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Utnämning av Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Europeiska polisakademin (CEPOL) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Närsjöfarten (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte: särskilt förfarande * - underlättande av inresa * - enhetliga viseringar ***I (omröstning)


  Farliga ämnen (artikel 81 i arbetsordningen) (omröstning)


  Rättssäkerhetsgarantier i brottmål * (omröstning)


  Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III (omröstning)


  Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I (omröstning)


  Ansvarsfrihet 2003: Avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII i den allmänna budgeten (omröstning)


  Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen (omröstning)


  Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (omröstning)


  Utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Republiken Bulgariens begäran om anslutning till EU *** - Republiken Bulgariens begäran om att bli medlem av Europeiska unionen - Rumäniens ansökan om medlemskap i EU *** - Republiken Rumäniens begäran om att bli medlem av Europeiska unionen - Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutning (debatt)


  Riktlinjer för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken (debatt)


  Frågestund (frågor till kommissionen)


  Globalt hot av influensa-pandemi (debatt)


  Kommissionens årliga politiska strategi för 2006 (debatt)


  Regionalpolitiska utmaningar - De regionalpolitiska utmaningarna inom ramen för budgetplanen för 2007-2013 (debatt)


  Ekodesign för energianvändande produkter ***II (debatt)


  Svavelhalten i marina bränslen ***II (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 40 |
| BILAGA I | 42 |
| BILAGA II | 53 |
| ANTAGNA TEXTER | 132 |
| P6_TA(2005)0083Gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD)) | 132 |
| P6_TA(2005)0084Utnämning av Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ om skydd av euron mot förfalskning genom att Europol utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS)) | 132 |
| P6_TA(2005)0085Europeiska polisakademin (CEPOL) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisakademin (CEPOL) som ett av Europeiska unionens organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)) | 136 |
| P6_TA(2005)0086NärsjöfartenEuropaparlamentets resolution om närsjöfart (2004/2161(INI)) | 142 |
| P6_TA(2005)0087Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS)) | 146 |
| P6_TA(2005)0088Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rekommendation om att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS)) | 152 |
| P6_TA(2005)0089Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte ***IEuropaparlamentets lagstifningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM (2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD)) | 154 |
| P6_TC1-COD(2004)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/.../EG om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen | 154 |
| P6_TA(2005)0090Farliga ämnenEuropaparlamentets resolution om förslaget till kommissionens beslut om kommissionens förslag till beslut om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (CMT-2005-151 och CMT-2005-642) | 157 |
| P6_TA(2005)0091Rättssäkerhetsgarantier i brottmål *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)) | 159 |
| P6_TA(2005)0092Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III | 169 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004) 1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) | 169 |
| 2.   Europaparlamentets beslut om avslutande av räkenskaperna avseende genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III - Kommissionen (SEK (2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) | 170 |
| 3.   Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004) 1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) | 171 |
| P6_TA(2005)0093Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I | 191 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt I - Europaparlamentet (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)) | 191 |
| 2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt I - Europaparlamentet (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)) | 192 |
| P6_TA(2005)0094Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt II | 203 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt II - rådet (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)) | 203 |
| 2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt II - rådet (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)) | 204 |
| P6_TA(2005)0095Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt IV | 205 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt IV - domstolen (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC)) | 205 |
| 2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt IV - domstolen (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC)) | 206 |
| P6_TA(2005)0096Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt V | 208 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt V - revisionsrätten (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)) | 208 |
| 2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt V - revisionsrätten (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)) | 209 |
| P6_TA(2005)0097Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VI | 212 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)) | 212 |
| 2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)) | 213 |
| P6_TA(2005)0098Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VII | 215 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VII - Regionkommittén (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)) | 215 |
| 2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VII - Regionkommittén (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)) | 215 |
| P6_TA(2005)0099Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VIII | 218 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)) | 218 |
| 2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)) | 219 |
| P6_TA(2005)0100Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 220 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)) | 220 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)) | 221 |
| P6_TA(2005)0101Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 227 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)) | 227 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)) | 228 |
| P6_TA(2005)0102Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 233 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2003 (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)) | 233 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2003 (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)) | 234 |
| P6_TA(2005)0103Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 239 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)) | 239 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)) | 240 |
| P6_TA(2005)0104Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 245 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)) | 245 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)) | 246 |
| P6_TA(2005)0105Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 251 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)) | 251 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056 (DEC)) | 252 |
| P6_TA(2005)0106Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 257 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)) | 257 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)) | 258 |
| P6_TA(2005)0107Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 263 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2003 (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)) | 263 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2003 (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)) | 264 |
| P6_TA(2005)0108Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 268 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2003 (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)) | 268 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2003 (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)) | 269 |
| P6_TA(2005)0109Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 274 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)) | 274 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055 (DEC)) | 275 |
| P6_TA(2005)0110Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 280 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)) | 280 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)) | 281 |
| P6_TA(2005)0111Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 286 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)) | 286 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)) | 287 |
| P6_TA(2005)0112Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 292 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)) | 292 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)) | 293 |
| P6_TA(2005)0113Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen | 297 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)) | 297 |
| 2.   Europaparlamentets resolution innehållande som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)) | 298 |
| P6_TA(2005)0114Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden | 303 |
| 1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM (2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) | 303 |
| 2.   Europaparlamentets beslut om att avsluta räkenskaperna för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) | 304 |
| 3.   Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) | 305 |
| P6_TA(2005)0115Utvecklingsmålen i Förenta nationernas millenniedeklarationEuropaparlamentets resolution om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (2004/2252(INI)) | 311 |
| | Onsdag 13 april 2005 |
| 2006/C 033E/3 | PROTOKOLL | 320 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)


  Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005) (debatt)


  Omröstning


  Sammanträdeskalender 2006 (omröstning)


  Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutning (omröstning)


  Bulgariens ansökan om medlemskap i EU (omröstning)


  Bulgariens ansökan om medlemskap i EU *** (omröstning)


  Rumäniens ansökan om medlemskap i EU (omröstning)


  Rumäniens ansökan om medlemskap i EU *** (omröstning)


  Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (omröstning)


  Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (omröstning)


  Ekodesign för energianvändande produkter ***II (omröstning)


  Svavelhalten i marina bränslen ***II (omröstning)


  Utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen ***I (omröstning)


  Kommissionens årliga politiska strategi för 2006 (omröstning)


  Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005) (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Aktuell regional integration på västra Balkan (debatt)


  Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003) - Europeiska säkerhetsstrategin (debatt)


  Frågestund (frågor till rådet)


  Avskedanden hos Alstom (debatt)


  Skatte- och miljödumpning (debatt)


  Diskriminering av arbetstagare och företag från de nya medlemsstaterna på EU:s inre marknad (debatt)


  Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***I (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträde


  Avslutande av sammanträdet |
| NÄRVAROLISTA | 332 |
| BILAGA I | 334 |
| BILAGA II | 346 |
| ANTAGNA TEXTER | 403 |
| P6_TA(2005)0116Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutningEuropaparlamentets resolution om de ekonomiska följderna av Bulgariens och Rumäniens anslutning (2005/2031(INI)) | 403 |
| BILAGA IGEMENSAMT UTTALANDE AV EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN | 403 |
| BILAGA IIKOMMISSIONENS FÖRSLAG AV DEN 22 MARS 2004 TILL FINANSIELLT PAKET FÖR BULGARIEN OCH RUMÄNIEN | 404 |
| P6_TA(2005)0117Bulgariens ansökan om medlemskap i EUEuropaparlamentets resolution om Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2005/2029(INI)) | 404 |
| P6_TA(2005)0118Bulgariens ansökan om medlemskap i EU ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)) | 409 |
| P6_TA(2005)0119Rumäniens ansökan om medlemskap i EUEuropaparlamentets resolution om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2005/2028(INI)) | 410 |
| P6_TA(2005)0120Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)) | 414 |
| P6_TA(2005)0121Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)) | 415 |
| P6_TC2-COD(2003)0255Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet | 415 |
| BILAGA I | 423 |
| BILAGA II | 424 |
| P6_TA(2005)0122Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)) | 424 |
| P6_TC2-COD(2001)0241Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 | 425 |
| P6_TA(2005)0123Ekodesign för energianvändande produkter ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)) | 442 |
| P6_TC2-COD(2003)0172Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG | 443 |
| BILAGA IMETOD FÖR ATT UPPRÄTTA ALLMÄNNA KRAV PÅ EKODESIGN | 459 |
| BILAGA IIMETOD FÖR ATT FASTSTÄLLA SPECIFIKA KRAV PÅ EKODESIGN | 462 |
| BILAGA IIICE-MÄRKNING | 463 |
| BILAGA IVINTERN DESIGNKONTROLL | 463 |
| BILAGA VLEDNINGSSYSTEM FÖR BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE | 464 |
| BILAGA VIFÖRSÄKRAN OM ÖVERENSSTÄMMELSE | 466 |
| BILAGA VIIGENOMFÖRANDEÅTGÄRDERNAS INNEHÅLL | 466 |
| BILAGA VIII | 467 |
| P6_TA(2005)0124Svavelhalten i marina bränslen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)) | 468 |
| P6_TC2-COD(2002)0259Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen | 469 |
| BILAGAGREKISKA FARTYG | 479 |
| P6_TA(2005)0125Utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen ***IEuropaparlamenttes lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen (tjugoåttonde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) (KOM(2004)0320 - C6-0030/2004 - 2004/0111(COD)) | 480 |
| P6_TC1-COD(2004)0111Europaparlamenttes ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen (tjugoåttonde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) | 480 |
| BILAGA | 482 |
| P6_TA(2005)0126Kommissionens årliga politiska strategi för 2006Europaparlamentets resolution om budgeten för 2006: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2004/2270(BUD)) | 482 |
| P6_TA(2005)0127Europeiska rådets möte (Bryssel 22-23 mars 2005)Europaparlamentets resolution om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 | 487 |
| | Torsdag 14 april 2005 |
| 2006/C 033E/4 | PROTOKOLL | 492 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG


  Öppnande av sammanträdet


  Inkomna dokument


  Dopning inom idrotten (debatt)


  Kulturell mångfald (debatt)


  Bestånden av sydkummel och havskräfta * - Bestånden av tunga * (debatt)


  Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod


  Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter


  Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet


  Välkomsthälsning


  Omröstning


  Bestånden av tunga * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)


  Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***I (omröstning)


  Bestånden av sydkummel och havskräfta * (omröstning)


  Läget för den regionala integrationen i västra Balkan (omröstning)


  Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003) (omröstning)


  Europeiska säkerhetsstrategin (omröstning)


  Dopning inom idrotten (omröstning)


  Kulturell mångfald (omröstning)


  Röstförklaringar


  Rättelser till avgivna röster


  Justering av protokollet från föregående sammanträde


  Anslagsöverföringar


  Torka i Portugal (debatt)


  Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)


  Bangladesh


  Humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara


  Lampedusa


  Omröstning


  Bangladesh (omröstning)


  Humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (omröstning)


  Lampedusa (omröstning)


  Torka i Portugal (omröstning)


  Rättelser till avgivna röster


  De interparlamentariska delegationernas sammansättning


  Beslut om vissa dokument


  Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)


  Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden


  Datum för nästa sammanträdesperiod


  Avbrytande av sessionen |
| NÄRVAROLISTA | 505 |
| BILAGA I | 507 |
| BILAGA II | 516 |
| ANTAGNA TEXTER | 540 |
| P6_TA(2005)0128Bestånden av tunga *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om återhämtningsåtgärder för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten (KOM(2003) 0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)) | 540 |
| P6_TA(2005)0129Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD)) | 545 |
| P6_TC1-COD(2004)0053Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG | 545 |
| BILAGAFÖRTECKNING ÖVER BILAGOR | 551 |
| BILAGA IKRAV | 551 |
| BILAGA IIINFORMATIONSDOKUMENT FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE | 553 |
| BILAGA IIIMALL FÖR EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG | 555 |
| BILAGA IVPRELIMINÄR BEDÖMNING | 556 |
| Tillägg 1 till bilaga IVMALL FÖR INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE | 556 |
| BILAGA VKOMPONENTER SOM INTE FÅR ÅTERANVÄNDAS | 557 |
| BILAGA VIÄNDRINGAR AV DIREKTIV 70/156/EEG | 557 |
| P6_TA(2005)0130Bestånden av sydkummel och havskräfta *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)) | 558 |
| P6_TA(2005)0131Regional integration i västra BalkanEuropaparlamentets resolution om läget för den regionala integrationen i västra Balkan | 565 |
| P6_TA(2005)0132Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003)Europaparlamentets resolution om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2003) (8412/2004 - 2004/2172 (INI)) | 573 |
| P6_TA(2005)0133Europeiska säkerhetsstrateginEuropaparlamentets resolution om den europeiska säkerhetsstrategin (2004/2167(INI)) | 580 |
| P6_TA(2005)0134Dopning inom idrottenEuropaparlamentets resolution om kampen mot dopning inom idrotten | 590 |
| P6_TA(2005)0135Kulturell mångfaldEuropaparlamentets resolution om arbetet för en konvention om skydd för mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck | 591 |
| P6_TA(2005)0136BangladeshEuropaparlamentets resolution om Bangladesh | 594 |
| P6_TA(2005)0137Humanitär hjälp till flyktingarna i VästsaharaEuropaparlamentets resolution om det humanitära biståndet till västsahariska flyktingar | 596 |
| P6_TA(2005)0138LampedusaEuropaparlamentets resolution om Lampedusa | 598 |
| P6_TA(2005)0139Torka i PortugalEuropaparlamentets resolution om torkan i Portugal | 599 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2005-2006

Måndag 11 april 2005

2006/C 033E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Återupptagande av sessionen

Välkomsthälsning

Parentation

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Utskottens sammansättning

Inkomna dokument

Avtalstexter översända av rådet

Framställningar

Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Sammanträdeskalender 2006

Arbetsplan

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa - Datalagring av personuppgifter (debatt)

Rättssäkerhetsgarantier i brottmål * (debatt)

Europeiska polisakademin (CEPOL) * (debatt)

Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II - Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (debatt)

Närsjöfarten (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

17

Tisdag 12 april 2005

2006/C 033E/2

PROTOKOLL

18

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Parlamentets sammansättning

Föredragningslista och sista dag för inlämnande av ändringsförslag

Inkomna dokument

Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III - Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I - Ansvarsfrihet 2003: Avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII i den allmänna budgeten - Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen - Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (debatt)

Utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration (debatt)

Kampen mot malaria (debatt)

Omröstning

Val av en vice talman i Europaparlamentet

Statligt stöd för regionala ändamål (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Utnämning av Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Europeiska polisakademin (CEPOL) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Närsjöfarten (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte: särskilt förfarande * - underlättande av inresa * - enhetliga viseringar ***I (omröstning)

Farliga ämnen (artikel 81 i arbetsordningen) (omröstning)

Rättssäkerhetsgarantier i brottmål * (omröstning)

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III (omröstning)

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I (omröstning)

Ansvarsfrihet 2003: Avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII i den allmänna budgeten (omröstning)

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen (omröstning)

Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (omröstning)

Utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Republiken Bulgariens begäran om anslutning till EU *** - Republiken Bulgariens begäran om att bli medlem av Europeiska unionen - Rumäniens ansökan om medlemskap i EU *** - Republiken Rumäniens begäran om att bli medlem av Europeiska unionen - Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutning (debatt)

Riktlinjer för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken (debatt)

Frågestund (frågor till kommissionen)

Globalt hot av influensa-pandemi (debatt)

Kommissionens årliga politiska strategi för 2006 (debatt)

Regionalpolitiska utmaningar - De regionalpolitiska utmaningarna inom ramen för budgetplanen för 2007-2013 (debatt)

Ekodesign för energianvändande produkter ***II (debatt)

Svavelhalten i marina bränslen ***II (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

40

BILAGA I

42

BILAGA II

53

ANTAGNA TEXTER

132

P6_TA(2005)0083Gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD))

132

P6_TA(2005)0084Utnämning av Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ om skydd av euron mot förfalskning genom att Europol utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS))

132

P6_TA(2005)0085Europeiska polisakademin (CEPOL) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisakademin (CEPOL) som ett av Europeiska unionens organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS))

136

P6_TA(2005)0086NärsjöfartenEuropaparlamentets resolution om närsjöfart (2004/2161(INI))

142

P6_TA(2005)0087Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS))

146

P6_TA(2005)0088Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rekommendation om att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS))

152

P6_TA(2005)0089Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte ***IEuropaparlamentets lagstifningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM (2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD))

154

P6_TC1-COD(2004)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/.../EG om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen

154

P6_TA(2005)0090Farliga ämnenEuropaparlamentets resolution om förslaget till kommissionens beslut om kommissionens förslag till beslut om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (CMT-2005-151 och CMT-2005-642)

157

P6_TA(2005)0091Rättssäkerhetsgarantier i brottmål *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS))

159

P6_TA(2005)0092Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III

169

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004) 1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

169

2.   Europaparlamentets beslut om avslutande av räkenskaperna avseende genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III - Kommissionen (SEK (2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

170

3.   Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004) 1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

171

P6_TA(2005)0093Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I

191

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt I - Europaparlamentet (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC))

191

2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt I - Europaparlamentet (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC))

192

P6_TA(2005)0094Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt II

203

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt II - rådet (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC))

203

2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt II - rådet (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC))

204

P6_TA(2005)0095Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt IV

205

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt IV - domstolen (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC))

205

2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt IV - domstolen (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC))

206

P6_TA(2005)0096Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt V

208

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt V - revisionsrätten (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC))

208

2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt V - revisionsrätten (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC))

209

P6_TA(2005)0097Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VI

212

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC))

212

2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC))

213

P6_TA(2005)0098Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VII

215

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VII - Regionkommittén (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC))

215

2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VII - Regionkommittén (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC))

215

P6_TA(2005)0099Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VIII

218

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC))

218

2.   Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC))

219

P6_TA(2005)0100Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

220

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC))

220

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC))

221

P6_TA(2005)0101Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

227

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC))

227

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC))

228

P6_TA(2005)0102Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

233

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2003 (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC))

233

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2003 (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC))

234

P6_TA(2005)0103Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

239

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC))

239

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC))

240

P6_TA(2005)0104Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

245

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC))

245

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC))

246

P6_TA(2005)0105Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

251

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC))

251

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056 (DEC))

252

P6_TA(2005)0106Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

257

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC))

257

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC))

258

P6_TA(2005)0107Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

263

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2003 (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC))

263

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2003 (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC))

264

P6_TA(2005)0108Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

268

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2003 (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC))

268

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2003 (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC))

269

P6_TA(2005)0109Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

274

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC))

274

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055 (DEC))

275

P6_TA(2005)0110Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

280

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC))

280

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC))

281

P6_TA(2005)0111Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

286

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC))

286

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC))

287

P6_TA(2005)0112Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

292

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC))

292

2.   Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC))

293

P6_TA(2005)0113Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

297

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC))

297

2.   Europaparlamentets resolution innehållande som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC))

298

P6_TA(2005)0114Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden

303

1.   Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM (2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

303

2.   Europaparlamentets beslut om att avsluta räkenskaperna för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

304

3.   Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

305

P6_TA(2005)0115Utvecklingsmålen i Förenta nationernas millenniedeklarationEuropaparlamentets resolution om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (2004/2252(INI))

311

Onsdag 13 april 2005

2006/C 033E/3

PROTOKOLL

320

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005) (debatt)

Omröstning

Sammanträdeskalender 2006 (omröstning)

Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutning (omröstning)

Bulgariens ansökan om medlemskap i EU (omröstning)

Bulgariens ansökan om medlemskap i EU *** (omröstning)

Rumäniens ansökan om medlemskap i EU (omröstning)

Rumäniens ansökan om medlemskap i EU *** (omröstning)

Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (omröstning)

Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (omröstning)

Ekodesign för energianvändande produkter ***II (omröstning)

Svavelhalten i marina bränslen ***II (omröstning)

Utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen ***I (omröstning)

Kommissionens årliga politiska strategi för 2006 (omröstning)

Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005) (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Aktuell regional integration på västra Balkan (debatt)

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003) - Europeiska säkerhetsstrategin (debatt)

Frågestund (frågor till rådet)

Avskedanden hos Alstom (debatt)

Skatte- och miljödumpning (debatt)

Diskriminering av arbetstagare och företag från de nya medlemsstaterna på EU:s inre marknad (debatt)

Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***I (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträde

Avslutande av sammanträdet

NÄRVAROLISTA

332

BILAGA I

334

BILAGA II

346

ANTAGNA TEXTER

403

P6_TA(2005)0116Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutningEuropaparlamentets resolution om de ekonomiska följderna av Bulgariens och Rumäniens anslutning (2005/2031(INI))

403

BILAGA IGEMENSAMT UTTALANDE AV EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN

403

BILAGA IIKOMMISSIONENS FÖRSLAG AV DEN 22 MARS 2004 TILL FINANSIELLT PAKET FÖR BULGARIEN OCH RUMÄNIEN

404

P6_TA(2005)0117Bulgariens ansökan om medlemskap i EUEuropaparlamentets resolution om Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2005/2029(INI))

404

P6_TA(2005)0118Bulgariens ansökan om medlemskap i EU ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC))

409

P6_TA(2005)0119Rumäniens ansökan om medlemskap i EUEuropaparlamentets resolution om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2005/2028(INI))

410

P6_TA(2005)0120Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC))

414

P6_TA(2005)0121Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD))

415

P6_TC2-COD(2003)0255Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet

415

BILAGA I

423

BILAGA II

424

P6_TA(2005)0122Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD))

424

P6_TC2-COD(2001)0241Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98

425

P6_TA(2005)0123Ekodesign för energianvändande produkter ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD))

442

P6_TC2-COD(2003)0172Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG

443

BILAGA IMETOD FÖR ATT UPPRÄTTA ALLMÄNNA KRAV PÅ EKODESIGN

459

BILAGA IIMETOD FÖR ATT FASTSTÄLLA SPECIFIKA KRAV PÅ EKODESIGN

462

BILAGA IIICE-MÄRKNING

463

BILAGA IVINTERN DESIGNKONTROLL

463

BILAGA VLEDNINGSSYSTEM FÖR BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE

464

BILAGA VIFÖRSÄKRAN OM ÖVERENSSTÄMMELSE

466

BILAGA VIIGENOMFÖRANDEÅTGÄRDERNAS INNEHÅLL

466

BILAGA VIII

467

P6_TA(2005)0124Svavelhalten i marina bränslen ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD))

468

P6_TC2-COD(2002)0259Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen

469

BILAGAGREKISKA FARTYG

479

P6_TA(2005)0125Utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen ***IEuropaparlamenttes lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen (tjugoåttonde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) (KOM(2004)0320 - C6-0030/2004 - 2004/0111(COD))

480

P6_TC1-COD(2004)0111Europaparlamenttes ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen (tjugoåttonde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG)

480

BILAGA

482

P6_TA(2005)0126Kommissionens årliga politiska strategi för 2006Europaparlamentets resolution om budgeten för 2006: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2004/2270(BUD))

482

P6_TA(2005)0127Europeiska rådets möte (Bryssel 22-23 mars 2005)Europaparlamentets resolution om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005

487

Torsdag 14 april 2005

2006/C 033E/4

PROTOKOLL

492

SAMMANTRÄDETS GÅNG

Öppnande av sammanträdet

Inkomna dokument

Dopning inom idrotten (debatt)

Kulturell mångfald (debatt)

Bestånden av sydkummel och havskräfta * - Bestånden av tunga * (debatt)

Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod

Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Välkomsthälsning

Omröstning

Bestånden av tunga * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***I (omröstning)

Bestånden av sydkummel och havskräfta * (omröstning)

Läget för den regionala integrationen i västra Balkan (omröstning)

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003) (omröstning)

Europeiska säkerhetsstrategin (omröstning)

Dopning inom idrotten (omröstning)

Kulturell mångfald (omröstning)

Röstförklaringar

Rättelser till avgivna röster

Justering av protokollet från föregående sammanträde

Anslagsöverföringar

Torka i Portugal (debatt)

Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

Bangladesh

Humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara

Lampedusa

Omröstning

Bangladesh (omröstning)

Humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (omröstning)

Lampedusa (omröstning)

Torka i Portugal (omröstning)

Rättelser till avgivna röster

De interparlamentariska delegationernas sammansättning

Beslut om vissa dokument

Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Datum för nästa sammanträdesperiod

Avbrytande av sessionen

NÄRVAROLISTA

505

BILAGA I

507

BILAGA II

516

ANTAGNA TEXTER

540

P6_TA(2005)0128Bestånden av tunga *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om återhämtningsåtgärder för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten (KOM(2003) 0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS))

540

P6_TA(2005)0129Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD))

545

P6_TC1-COD(2004)0053Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG

545

BILAGAFÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

551

BILAGA IKRAV

551

BILAGA IIINFORMATIONSDOKUMENT FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE

553

BILAGA IIIMALL FÖR EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG

555

BILAGA IVPRELIMINÄR BEDÖMNING

556

Tillägg 1 till bilaga IVMALL FÖR INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE

556

BILAGA VKOMPONENTER SOM INTE FÅR ÅTERANVÄNDAS

557

BILAGA VIÄNDRINGAR AV DIREKTIV 70/156/EEG

557

P6_TA(2005)0130Bestånden av sydkummel och havskräfta *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS))

558

P6_TA(2005)0131Regional integration i västra BalkanEuropaparlamentets resolution om läget för den regionala integrationen i västra Balkan

565

P6_TA(2005)0132Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003)Europaparlamentets resolution om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2003) (8412/2004 - 2004/2172 (INI))

573

P6_TA(2005)0133Europeiska säkerhetsstrateginEuropaparlamentets resolution om den europeiska säkerhetsstrategin (2004/2167(INI))

580

P6_TA(2005)0134Dopning inom idrottenEuropaparlamentets resolution om kampen mot dopning inom idrotten

590

P6_TA(2005)0135Kulturell mångfaldEuropaparlamentets resolution om arbetet för en konvention om skydd för mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck

591

P6_TA(2005)0136BangladeshEuropaparlamentets resolution om Bangladesh

594

P6_TA(2005)0137Humanitär hjälp till flyktingarna i VästsaharaEuropaparlamentets resolution om det humanitära biståndet till västsahariska flyktingar

596

P6_TA(2005)0138LampedusaEuropaparlamentets resolution om Lampedusa

598

P6_TA(2005)0139Torka i PortugalEuropaparlamentets resolution om torkan i Portugal

599

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I (Meddelanden)

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2005-2006

Måndag 11 april 2005

| 9.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 33/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 33 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.05.

2.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar Monsignore Rallo, Vatikanens särskilda sändebud till Europarådet, som hade tagit plats på åhörarläktaren.

3.   Parentation

Talmannen hedrade å parlamentets vägnar minnet av påve Johannes Paulus II, som gick bort den 2 april 2005. Han uppgav att han översänt ett meddelande till Vatikanen direkt efter det att påvens bortgång tillkännagivits och att han hade deltagit vid påvens begravning i Rom i sällskap av parlamentets vice talman Jacek Emil Saryusz-Wolski och kommissionens ordförande José Manuel Barroso. Han påminde om det andliga och politiska arv som Johannes Paulus II lämnat efter sig.

Parlamentet höll en tyst minut.

4.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Rättelser till avgivna röster:

Sammanträdesdatum: 9 mars 2005

Betänkande: Valdis Dombrovskis - A6-0043/2005

| — | punkt 28

  ja: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

punkt 28

ja: Britta Thomsen

Resolutionsförslag B6-0186/2005: Halvtidsöversynen av Lissabonstrategin

| — | ändringsförslag 26, första delen

  ja: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 26, första delen

ja: Britta Thomsen

| — | ändringsförslag 2, andra delen

  ja: Jean-Marie Cavada

  nej: Britta Thomsen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2, andra delen

ja: Jean-Marie Cavada

nej: Britta Thomsen

Sammanträdesdatum: 10 mars 2005

Resolutionsförslag RC-B6-0199/2005: Handeln med mänskliga äggceller

| — | ändringsförslag 6

  ja: Lissy Gröner |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 6

ja: Lissy Gröner

Resolutionsförslag B6-0147/2005: Den kommande reformen av den gemensamma organisationen av marknaden för socker

| — | ändringsförslag 13S

  ja: Gerard Batten |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 13S

ja: Gerard Batten

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nej: Hélène Goudin, Nils Lundgren, Lars Wohlin |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nej: Hélène Goudin, Nils Lundgren, Lars Wohlin

*

- *

Rättelse till punkt 15: Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet ITRE:

| — | De ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (2005/2027(INI))
  (rådgivande utskott: CONT, ENVI)
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 3.3.2005) |
| --- | --- |

—

De ekonomiska resurserna för avveckling av kärnkraftverk (2005/2027(INI))

(rådgivande utskott: CONT, ENVI)

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 3.3.2005)

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

5.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1419/1999/EG om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2005 till 2019 (3608/2005 - C6-0088/2005 - 2003/0274(COD)), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1419/1999/EG om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2005 till 2019 (3608/2005 - C6-0088/2005 - 2003/0274(COD)),

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 1408/71om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och nr 574/72 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 (3609/2005 - C6-0087/2005 - 2003/0184(COD)), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 1408/71om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen och nr 574/72 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 (3609/2005 - C6-0087/2005 - 2003/0184(COD)),

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3611/2005 - C6-0090/2005 - 2003/0167(COD)). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (3611/2005 - C6-0090/2005 - 2003/0167(COD)).

6.   Utskottens sammansättning

På begäran av PPE-DE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet INTA: Jan Christian Ehler ingick inte längre i detta utskott. |
| --- | --- |

—

utskottet INTA: Jan Christian Ehler ingick inte längre i detta utskott.

| — | utskottet BUDG: Richard James Ashworth i stället för Den Dover. |
| --- | --- |

—

utskottet BUDG: Richard James Ashworth i stället för Den Dover.

| — | utskottet ECON: Jan Christian Ehler. |
| --- | --- |

—

utskottet ECON: Jan Christian Ehler.

| — | utskottet ITRE: Den Dover i stället för Richard James Ashworth. |
| --- | --- |

—

utskottet ITRE: Den Dover i stället för Richard James Ashworth.

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

| — | utskottet EMPL: Joel Hasse Ferreira i stället för Fausto Correia. |
| --- | --- |

—

utskottet EMPL: Joel Hasse Ferreira i stället för Fausto Correia.

| — | utskottet LIBE: Fausto Correia. |
| --- | --- |

—

utskottet LIBE: Fausto Correia.

7.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från parlamentets utskott







  1.1) | betänkanden:







  — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om återhämtningsåtgärder för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten (KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)) - Fiskeriutskottet
  Föredragande: Morillon Philippe (A6-0050/2005). |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från parlamentets utskott

1.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om återhämtningsåtgärder för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten (KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Morillon Philippe (A6-0050/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)) - Fiskeriutskottet
  Föredragande: Miguélez Ramos Rosa (A6-0051/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)) - Fiskeriutskottet

Föredragande: Miguélez Ramos Rosa (A6-0051/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991 (COM(2004)0798 - C6-0010/2005 - 2004/0275(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0052/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till den internationella konventionen om skydd för växtförädlingsprodukter, reviderad i Genève den 19 mars 1991 (COM(2004)0798 - C6-0010/2005 - 2004/0275(CNS)) - Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0052/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om användningen av frontskydd på motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (KOM(2003) 0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Hedkvist Petersen Ewa (A6-0053/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om användningen av frontskydd på motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (KOM(2003) 0586 - C5-0473/2003 - 2003/0226(COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Hedkvist Petersen Ewa (A6-0053/2005).

| — | Betänkande






  1. | * om förslaget till rådets direktiv om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061 (CNS), |
| --- | --- | --- |

—

Betänkande

1.

- om förslaget till rådets direktiv om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061 (CNS),

| 2. | * om förslaget till rådets rekommendation om att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM(2004) 0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS), |
| --- | --- |

2.

- om förslaget till rådets rekommendation om att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM(2004) 0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS),

| 3. | ***I om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM (2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD)) - Utskottet för medborgerliga frioch rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| --- | --- |

3.

***I om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM (2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD)) - Utskottet för medborgerliga frioch rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Peillon Vincent (A6-0054/2005).

| — | Betänkande om närsjöfart (2004/2161(INI)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Navarro Robert (A6-0055/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om närsjöfart (2004/2161(INI)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Navarro Robert (A6-0055/2005).

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens och dess medlemsstaters vägnar ingå ett protokoll till samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å den andra, om fri rörlighet för personer, rörande Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsparter, till följd av deras anslutning till Europeiska unionen (12585/2004 - KOM(2004) 0596) - C6-0247/2004 - 2004/0201(AVC)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Kirkhope Timothy (A6-0058/2005). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens och dess medlemsstaters vägnar ingå ett protokoll till samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å den andra, om fri rörlighet för personer, rörande Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsparter, till följd av deras anslutning till Europeiska unionen (12585/2004 - KOM(2004) 0596) - C6-0247/2004 - 2004/0201(AVC)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Kirkhope Timothy (A6-0058/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisakademin (CEPOL) som ett av Europeiska unionens organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Demetriou Panayiotis (A6-0059/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisakademin (CEPOL) som ett av Europeiska unionens organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Demetriou Panayiotis (A6-0059/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (KOM (2004)0629 - C6-0128/2004 - 2004/0220(COD)) - Utskottet för utveckling
  Föredragande: Mitchell Gay (A6-0060/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (KOM (2004)0629 - C6-0128/2004 - 2004/0220(COD)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Mitchell Gay (A6-0060/2005).

| — | Betänkande om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2003) (2004/2172(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Brok Elmar (A6-0062/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2003) (2004/2172(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Brok Elmar (A6-0062/2005).

| — | Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 - Avsnitt I - Europaparlamentet - C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)) - Budgetkontrollutskottet
  Föredragande: Juknevičienė Ona (A6-0063/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 - Avsnitt I - Europaparlamentet - C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)) - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Juknevičienė Ona (A6-0063/2005).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Buitenweg Kathalijne Maria (A6-0064/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Buitenweg Kathalijne Maria (A6-0064/2005).

| — | * Betänkande om kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 med avseende på ömsesidighetsmekanismen (KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Lax Henrik (A6-0065/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om kommissionens förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 med avseende på ömsesidighetsmekanismen (KOM(2004)0437 - C6-0097/2004 - 2004/0141(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Lax Henrik (A6-0065/2005).

| — | Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 - Avsnitt II - Rådet (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)), Avsnitt IV - Domstolen (C6-0071/2005 - 2004/2043(DEC)), Avsnitt V - Revisionsrätten (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)), Avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)), Avsnitt VII - Regionkommittén (C6-0020/2005 - 2004/2046 (DEC)), Avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)) - Budgetkontrollutskottet
  Föredragande: Stubb Alexander (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 - Avsnitt II - Rådet (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)), Avsnitt IV - Domstolen (C6-0071/2005 - 2004/2043(DEC)), Avsnitt V - Revisionsrätten (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)), Avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)), Avsnitt VII - Regionkommittén (C6-0020/2005 - 2004/2046 (DEC)), Avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)) - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Stubb Alexander (A6-0066/2005).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD)) - Utskottet för regional utveckling
  Föredragande: Galeote Quecedo Gerardo (A6-0067/2005). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD)) - Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Galeote Quecedo Gerardo (A6-0067/2005).

| — | Betänkande om den inre marknaden i de nya medlemsstaterna: situation, möjligheter och erfarenheter (2004/2155(INI)) - Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd
  Föredragande: Handzlik Małgorzata (A6-0068/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om den inre marknaden i de nya medlemsstaterna: situation, möjligheter och erfarenheter (2004/2155(INI)) - Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Föredragande: Handzlik Małgorzata (A6-0068/2005).

| — | Betänkande om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004) 0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) - Budgetkontrollutskottet
  Föredragande: Xenogiannakopoulou Marilisa (A6-0069/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004) 0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)) - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Xenogiannakopoulou Marilisa (A6-0069/2005).

| — | Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) - Budgetkontrollutskottet
  Föredragande: Wynn Terence (A6-0070/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)) - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Wynn Terence (A6-0070/2005).

| — | Betänkande om budgeten för 2006: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2004/2270(BUD)) - Budgetutskottet
  Föredragande: Pittella Giovanni (A6-0071/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om budgeten för 2006: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2004/2270(BUD)) - Budgetutskottet

Föredragande: Pittella Giovanni (A6-0071/2005).

| — | Betänkande om den europeiska säkerhetsstrategin (2004/2167(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Kuhne Helmut (A6-0072/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om den europeiska säkerhetsstrategin (2004/2167(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Kuhne Helmut (A6-0072/2005).

| — | Betänkande om ansvarsfrihet för budgetåret 2003 för






  1. | Europeiska byrån för återuppbyggnad (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051 (DEC)), |
| --- | --- | --- |

—

Betänkande om ansvarsfrihet för budgetåret 2003 för

1.

Europeiska byrån för återuppbyggnad (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051 (DEC)),

| 2. | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)), |
| --- | --- |

2.

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC)),

| 3. | Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)), |
| --- | --- |

3.

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)),

| 4. | Europeiska miljöbyrån (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)), |
| --- | --- |

4.

Europeiska miljöbyrån (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)),

| 5. | Europeiska arbetsmiljöbyrån (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)), |
| --- | --- |

5.

Europeiska arbetsmiljöbyrån (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)),

| 6. | Europeiska läkemedelsmyndigheten (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056 (DEC)), |
| --- | --- |

6.

Europeiska läkemedelsmyndigheten (N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056 (DEC)),

| 7. | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)), |
| --- | --- |

7.

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC)),

| 8. | Eurojust (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)), |
| --- | --- |

8.

Eurojust (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)),

| 9. | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058 (DEC)), |
| --- | --- |

9.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058 (DEC)),

| 10. | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)), |
| --- | --- |

10.

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)),

| 11. | Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)), |
| --- | --- |

11.

Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)),

| 12. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)), |
| --- | --- |

12.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)),

| 13. | Europeiska sjösäkerhetsbyrån (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)), |
| --- | --- |

13.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)),

| 14. | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052 (DEC)) - Budgetkontrollutskottet |
| --- | --- |

14.

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052 (DEC)) - Budgetkontrollutskottet

Föredragande: Ayala Sender Inés, Schlyter Carl (A6-0074/2005).

| — | Betänkande om EU:s roll när det gäller att uppnå millenieutvecklingsmålen (2004/2252(INI)) - Utskottet för utveckling
  Föredragande: Kinnock Glenys (A6-0075/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om EU:s roll när det gäller att uppnå millenieutvecklingsmålen (2004/2252(INI)) - Utskottet för utveckling

Föredragande: Kinnock Glenys (A6-0075/2005).

| — | Betänkande om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2005/2028 (INI)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Moscovici Pierre (A6-0077/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2005/2028 (INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Moscovici Pierre (A6-0077/2005).

| — | Betänkande om Republiken Bulgariens ansökan om att bli medlem i Europeiska unionen (2005/2029(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Van Orden Geoffrey (A6-0078/2005). |
| --- | --- |

—

Betänkande om Republiken Bulgariens ansökan om att bli medlem i Europeiska unionen (2005/2029(INI)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Van Orden Geoffrey (A6-0078/2005).

| — | * Betänkande om Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ om skydd av euron mot förfalskning genom att Europol utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor
  Föredragande: Díaz de Mera García Consuegra Agustín (A6-0079/2005). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ om skydd av euron mot förfalskning genom att Europol utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS)) - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Föredragande: Díaz de Mera García Consuegra Agustín (A6-0079/2005).

| — | *** Rekommendation om Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 [01] - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Van Orden Geoffrey (A6-0082/2005). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 [01] - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Van Orden Geoffrey (A6-0082/2005).

| — | *** Rekommendation om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 [02] - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)) - Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Moscovici Pierre (A6-0083/2005). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 [02] - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)) - Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Moscovici Pierre (A6-0083/2005).

| 1.2) | andrabehandlingsrekommendationer:







  — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Hassi Satu (A6-0056/2005). |
| --- | --- | --- |

1.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Hassi Satu (A6-0056/2005).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Ries Frédérique (A6-0057/2005). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Ries Frédérique (A6-0057/2005).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Markov Helmuth (A6-0073/2005). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Markov Helmuth (A6-0073/2005).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)) - Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Markov Helmuth (A6-0076/2005). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)) - Utskottet för transport och turism

Föredragande: Markov Helmuth (A6-0076/2005).

| 2) | från ledamöterna







  2.1) | muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):







  — | Gerardo Galeote Quecedo, Konstantinos Hatzidakis och Sérgio Marques för PPE-DE-gruppen, Constanze Angela Krehl, Bárbara Dührkop Dührkop, Marilisa Xenogiannakopoulou och António Costa för PSE-gruppen, till kommissionen: Nya regionalpolitiska utmaningar (B6-0161/2005), |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

muntliga frågor (artikel 108 i arbetsordningen):

—

Gerardo Galeote Quecedo, Konstantinos Hatzidakis och Sérgio Marques för PPE-DE-gruppen, Constanze Angela Krehl, Bárbara Dührkop Dührkop, Marilisa Xenogiannakopoulou och António Costa för PSE-gruppen, till kommissionen: Nya regionalpolitiska utmaningar (B6-0161/2005),

| — | Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till rådet: De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 2 i EG-fördraget och artikel 39 i EUfördraget) (B6-0164/2005), |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till rådet: De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 2 i EG-fördraget och artikel 39 i EUfördraget) (B6-0164/2005),

| — | Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till kommissionen: De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 2 i EG-fördraget och artikel 39 i EU-fördraget) (B6-0165/2005), |
| --- | --- |

—

Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till kommissionen: De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 2 i EG-fördraget och artikel 39 i EU-fördraget) (B6-0165/2005),

| — | Alexander Nuno Alvaro för ALDE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALE-gruppen, Herbert Reul för PPE-DE-gruppen, och Martine Roure för PSE-gruppen, till rådet: Datalagring (B6-0166/2005/rev.1), |
| --- | --- |

—

Alexander Nuno Alvaro för ALDE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALE-gruppen, Herbert Reul för PPE-DE-gruppen, och Martine Roure för PSE-gruppen, till rådet: Datalagring (B6-0166/2005/rev.1),

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Harlem Désir för PSE-gruppen, och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Avskedanden hos Alstom (B6-0167/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Harlem Désir för PSE-gruppen, och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Avskedanden hos Alstom (B6-0167/2005),

| — | Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, till kommissionen: Kampen mot dopning inom idrotten (B6-0168/2005), |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, till kommissionen: Kampen mot dopning inom idrotten (B6-0168/2005),

| — | Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, till kommissionen Förslag till Unesco-konvention om kulturell mångfald (B6-0169/2005), |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, till kommissionen Förslag till Unesco-konvention om kulturell mångfald (B6-0169/2005),

| — | Pedro Guerreiro, Bairbre de Brún och Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen: De regionalpolitiska utmaningarna inom ramen för budgetplanen för 2007-2013 (B6-0170/2005), |
| --- | --- |

—

Pedro Guerreiro, Bairbre de Brún och Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen: De regionalpolitiska utmaningarna inom ramen för budgetplanen för 2007-2013 (B6-0170/2005),

| — | Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: Kommissionens strategi för den första konferensen om långlivade organiska föroreningar (POP) (B6-0171/2005), |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, för utskottet ENVI, till kommissionen: Kommissionens strategi för den första konferensen om långlivade organiska föroreningar (POP) (B6-0171/2005),

| — | Glyn Ford och Erika Mann för PSE-gruppen, Neil Parish och Robert Sturdy för PPE-DE-gruppen, och Graham Watson för ALDE-gruppen, till kommissionen: Skatte- och miljödumping (B6-0172/2005), |
| --- | --- |

—

Glyn Ford och Erika Mann för PSE-gruppen, Neil Parish och Robert Sturdy för PPE-DE-gruppen, och Graham Watson för ALDE-gruppen, till kommissionen: Skatte- och miljödumping (B6-0172/2005),

| — | Jacek Protasiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Milan Cabrnoch, Mihael Brejc, Struan Stevenson och Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Diskriminering av arbetstagare och företag från de nya medlemsstaterna på EU:s inre marknad (B6-0173/2005). |
| --- | --- |

—

Jacek Protasiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Milan Cabrnoch, Mihael Brejc, Struan Stevenson och Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Diskriminering av arbetstagare och företag från de nya medlemsstaterna på EU:s inre marknad (B6-0173/2005).

| — | Pierre Jonckheer för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Skatte- och miljödumping (B6-0229/2005). |
| --- | --- |

—

Pierre Jonckheer för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Skatte- och miljödumping (B6-0229/2005).

| 2.2) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0163/2005)

  Seppänen Esko, Evans Robert, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, McGuinness Mairead, Bushill-Matthews Philip, Posselt Bernd, Hökmark Gunnar, Martin David, Barón Crespo Enrique, Meyer Pleite Willy, Hammerstein Mintz David, Ortuondo Larrea Josu, Guardans Cambó Ignasi, Cavada Jean-Marie, Medina Ortega Manuel, Newton Dunn Bill, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Westlund Åsa, Schlyter Carl, Hedkvist Petersen Ewa, Moraes Claude, Davies Chris, Triantaphyllides Kyriacos, Doyle Avril, Papadimoulis Dimitrios, López-Istúriz White Antonio, Matsis Yiannakis, Mitchell Gay, De Rossa Proinsias, Sjöstedt Jonas, Belet Ivo, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Martin Hans-Peter, Figueiredo Ilda, Barón Crespo Enrique, Bushill-Matthews Philip, Aylward Liam, Staes Bart, Batzeli Katerina, Mitchell Gay, Ford Glyn, Papadimoulis Dimitrios, McGuinness Mairead, Lucas Caroline, Westlund Åsa, De Rossa Proinsias, Doyle Avril, Vakalis Nikolaos, Tzampazi Evangelia, Bowis John, Toussas Georgios, Posselt Bernd, Martin David, Hedh Anna, Beglitis Panagiotis, Davies Chris, Sjöstedt Jonas, Zwiefka Tadeusz, Brepoels Frederika, Matsis Yiannakis, Papastamkos Georgios, Seppänen Esko, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Evans Robert, Antoniozzi Alfredo, Karatzaferis Georgios, Valenciano Martínez-Orozco María Elena, Coveney Simon, Meyer Pleite Willy, Hammerstein Mintz David, Ortuondo Larrea Josu, Cavada Jean-Marie, Medina Ortega Manuel, Newton Dunn Bill, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Segelström Inger, Moraes Claude, Speroni Francesco Enrico, Figueiredo Ilda, Sonik Bogusław, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, López-Istúriz White Antonio, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Salinas García María Isabel, Belet Ivo, Reul Herbert, Czarnecki Ryszard, Riis-Jørgensen Karin, Schapira Pierre, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Martin Hans-Peter, Goudin Hélène, Sifunakis Nikolaos. |
| --- | --- |

2.2)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0163/2005)

Seppänen Esko, Evans Robert, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, McGuinness Mairead, Bushill-Matthews Philip, Posselt Bernd, Hökmark Gunnar, Martin David, Barón Crespo Enrique, Meyer Pleite Willy, Hammerstein Mintz David, Ortuondo Larrea Josu, Guardans Cambó Ignasi, Cavada Jean-Marie, Medina Ortega Manuel, Newton Dunn Bill, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Westlund Åsa, Schlyter Carl, Hedkvist Petersen Ewa, Moraes Claude, Davies Chris, Triantaphyllides Kyriacos, Doyle Avril, Papadimoulis Dimitrios, López-Istúriz White Antonio, Matsis Yiannakis, Mitchell Gay, De Rossa Proinsias, Sjöstedt Jonas, Belet Ivo, Czarnecki Ryszard, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Martin Hans-Peter, Figueiredo Ilda, Barón Crespo Enrique, Bushill-Matthews Philip, Aylward Liam, Staes Bart, Batzeli Katerina, Mitchell Gay, Ford Glyn, Papadimoulis Dimitrios, McGuinness Mairead, Lucas Caroline, Westlund Åsa, De Rossa Proinsias, Doyle Avril, Vakalis Nikolaos, Tzampazi Evangelia, Bowis John, Toussas Georgios, Posselt Bernd, Martin David, Hedh Anna, Beglitis Panagiotis, Davies Chris, Sjöstedt Jonas, Zwiefka Tadeusz, Brepoels Frederika, Matsis Yiannakis, Papastamkos Georgios, Seppänen Esko, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Evans Robert, Antoniozzi Alfredo, Karatzaferis Georgios, Valenciano Martínez-Orozco María Elena, Coveney Simon, Meyer Pleite Willy, Hammerstein Mintz David, Ortuondo Larrea Josu, Cavada Jean-Marie, Medina Ortega Manuel, Newton Dunn Bill, Ryan Eoin, Crowley Brian, Ó Neachtain Seán, Segelström Inger, Moraes Claude, Speroni Francesco Enrico, Figueiredo Ilda, Sonik Bogusław, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, López-Istúriz White Antonio, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Salinas García María Isabel, Belet Ivo, Reul Herbert, Czarnecki Ryszard, Riis-Jørgensen Karin, Schapira Pierre, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Martin Hans-Peter, Goudin Hélène, Sifunakis Nikolaos.

| 2.3) | resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)







  — | Cristiana Muscardini - Förslag till resolution om Europaskolornas framtid (B6-0214/2005).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT
  rådgivande utskott: BUDG |
| --- | --- | --- | --- |

2.3)

resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)

—

Cristiana Muscardini - Förslag till resolution om Europaskolornas framtid (B6-0214/2005).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: BUDG

| — | Nirj Deva, Philip Bushill-Matthews, Malcolm Harbour, Timothy Kirkhope, John Purvis - Förslag till resolution om rymdsonden Huygens (B6-0219/2005).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Nirj Deva, Philip Bushill-Matthews, Malcolm Harbour, Timothy Kirkhope, John Purvis - Förslag till resolution om rymdsonden Huygens (B6-0219/2005).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ITRE

| — | Cristiana Muscardini - Förslag till resolution om att bekämpa kvinnlig könsstympning (B6-0220/2005).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: FEMM
  rådgivande utskott: DEVE |
| --- | --- | --- |

—

Cristiana Muscardini - Förslag till resolution om att bekämpa kvinnlig könsstympning (B6-0220/2005).

hänvisat till

ansvarigt utskott: FEMM

rådgivande utskott: DEVE

| — | Cristiana Muscardini - Förslag till resolution om en definition av begreppet ”avfall” (B6-0222/2005).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Cristiana Muscardini - Förslag till resolution om en definition av begreppet ”avfall” (B6-0222/2005).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

| 2.4) | förslag till rekommendation (artikel 114 i arbetsordningen)

  — Stefano Zappalà, för PPE-DE-gruppen - Förslag till rekommendation till rådet i syfte att förebygga och bekämpa finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner (B6-0221/2005).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE
  rådgivande utskott: ECON |
| --- | --- | --- |

2.4)

förslag till rekommendation (artikel 114 i arbetsordningen)

— Stefano Zappalà, för PPE-DE-gruppen - Förslag till rekommendation till rådet i syfte att förebygga och bekämpa finansiering av terrorism genom bättre informationsutbyte, ökad öppenhet och bättre spårbarhet i finansiella transaktioner (B6-0221/2005).

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: ECON

| 2.5) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)







  — | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope och Luis Herrero-Tejedor, om treårsdagen av gisslantagningen av Ingrid Betancourt och Clara Rojas (14/2005), |
| --- | --- | --- |

2.5)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope och Luis Herrero-Tejedor, om treårsdagen av gisslantagningen av Ingrid Betancourt och Clara Rojas (14/2005),

| — | Marielle De Sarnez och Bernard Lehideux, om erkännandet av att slavhandeln med svarta afrikaner och slaveriet är ett brott mot mänskligheten (15/2005), |
| --- | --- |

—

Marielle De Sarnez och Bernard Lehideux, om erkännandet av att slavhandeln med svarta afrikaner och slaveriet är ett brott mot mänskligheten (15/2005),

| — | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure och Hannes Swoboda, om avvisande av nomineringen av Paul Wolfowitz som chef för Världsbanken (16/2005), |
| --- | --- |

—

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure och Hannes Swoboda, om avvisande av nomineringen av Paul Wolfowitz som chef för Världsbanken (16/2005),

| — | Maciej Marian Giertych och Sylwester Chruszcz, om återlämnande till Głogow av konstverket ”Madonnan med barnet” av Lukas Cranach den äldre (17/2005), |
| --- | --- |

—

Maciej Marian Giertych och Sylwester Chruszcz, om återlämnande till Głogow av konstverket ”Madonnan med barnet” av Lukas Cranach den äldre (17/2005),

| — | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer och Paul Rübig, om fastställandet av prioriteringar för att samfinansiera ett bärkraftigt transeuropeiskt transportnät (TEN-T) (18/2005), |
| --- | --- |

—

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer och Paul Rübig, om fastställandet av prioriteringar för att samfinansiera ett bärkraftigt transeuropeiskt transportnät (TEN-T) (18/2005),

| — | Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen, om kommissionsledamot Louis Michels avsikt att använda medel som är avsedda för utvecklingssamarbete för militära ändamål (19/2005), |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen, om kommissionsledamot Louis Michels avsikt att använda medel som är avsedda för utvecklingssamarbete för militära ändamål (19/2005),

| — | Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas och Miguel Portas, om exportbidrag för levande nötkreatur till tredjeland (20/2005). |
| --- | --- |

—

Neil Parish, Paulo Casaca, Marios Matsakis, Caroline Lucas och Miguel Portas, om exportbidrag för levande nötkreatur till tredjeland (20/2005).

8.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt vidimerade kopior av följande dokument:

| — | protokoll om fastställande för perioden 3 december 2003-2 december 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Mauritius regering om fiske i Mauritius vatten, |
| --- | --- |

—

protokoll om fastställande för perioden 3 december 2003-2 december 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Mauritius regering om fiske i Mauritius vatten,

| — | avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av protokollet om fastställande för perioden 3 december 2003-2 december 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Mauritius regering om fiske i Mauritius vatten, |
| --- | --- |

—

avtal genom skriftväxling om provisorisk tillämpning av protokollet om fastställande för perioden 3 december 2003-2 december 2007 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Mauritius regering om fiske i Mauritius vatten,

| — | protokoll till avtalet mellan europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsslutande parter, till följd av deras anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

protokoll till avtalet mellan europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, om fri rörlighet för personer angående Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande som avtalsslutande parter, till följd av deras anslutning till Europeiska unionen,

| — | protokoll till Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens, Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

protokoll till Europa-Medelhavsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Arabrepubliken Egypten, å andra sidan, med anledning av Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens, Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen,

| — | protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, för att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Ungerns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Uzbekistan, å andra sidan, för att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Ungerns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen,

| — | protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram, |
| --- | --- |

—

protokoll till stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om de allmänna principerna för f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens deltagande i gemenskapsprogram,

| — | protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, för att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete om upprättande av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, för att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen,

| — | protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, för att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

protokoll till avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, för att beakta Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens anslutning till Europeiska unionen,

| — | avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om protokoll 2 till det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge, |
| --- | --- |

—

avtal genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om protokoll 2 till det bilaterala frihandelsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Konungariket Norge,

| — | ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram, |
| --- | --- |

—

ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om de allmänna principerna för Republiken Albaniens deltagande i gemenskapsprogram,

| — | ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram, |
| --- | --- |

—

ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Kroatien om de allmänna principerna för Republiken Kroatiens deltagande i gemenskapsprogram,

| — | ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram, |
| --- | --- |

—

ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om de allmänna principerna för Serbien och Montenegros deltagande i gemenskapsprogram,

| — | ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram, |
| --- | --- |

—

ramavtal mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om de allmänna principerna för Bosnien och Hercegovinas deltagande i gemenskapsprogram,

| — | avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan. |
| --- | --- |

—

avtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Tadzjikistan, å andra sidan.

9.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 4.3.2005

Kyriakos Tozakides (nr 225/2005),

Antonios Ziogas (nr 226/2005),

Alex Bermúdex (nr 227/2005),

Francisco Lorenzo Aparicio (nr 228/2005),

José Antonio Albert Monferrer (nr 229/2005),

Mariano Chaves Nuñez (nr 230/2005),

Jacques Ondoua (med ytterligare 5 underskrifter) (nr 231/2005),

Marc Labrosse (med ytterligare 22 underskrifter) (nr 232/2005),

Theodoros Papoulakos (nr 233/2005),

Umberto Soliani (nr 234/2005),

Dario De Pasquale (nr 235/2005),

Pasquale Galluccio (nr 236/2005),

Sergio Conti Nibali (nr 237/2005),

Sandra Di Muzio (nr 238/2005),

Patrizia Del Fiacco (nr 239/2005),

Gaetano Cortese (nr 240/2005),

Alessandro Scarabelli (nr 241/2005),

Regina Vecchi (nr 242/2005),

Antonio Saporito (nr 243/2005),

Roberto Tesi (nr 244/2005),

Luca Procacci (med ytterligare 1 underskrift) (Comitato dei Deportati in Campo di Sterminio Nazista KZ e dei Lavoratori Coatti in Fabbriche Tedesche) (nr 245/2005),

Eduardo Ribeiro (nr 246/2005),

Carlos Correia de Matos (nr 247/2005),

Félix Socías Bruguera (Associación Catalana de Capitanes de la Marina Mercante) (nr 248/2005),

Isaac Ibáñez García (nr 249/2005),

José Sanmartín García (nr 250/2005),

Raymont Parant (nr 251/2005),

Ben Djerba (nr 252/2005),

Caterina Alpa (med ytterligare 12 000 underskrifter) (nr 253/2005),

Den 18.3.2005

Dimitrios Kyriakopoulos (nr 254/2005),

Lazaros Tsanakas (nr 255/2005),

Anastasios Thodorisis (nr 256/2005),

Anastasion Katsianin (nr 257/2005),

Antonio García Sáez (nr 258/2005),

María Paz Calvo (nr 259/2005),

Francisco Guillan y Suarez (nr 260/2005),

Colette Goeuriot (nr 261/2005),

Robert Raynaud (nr 262/2005),

Joël Lunel (nr 263/2005),

Francesco Di Giano (nr 264/2005),

Sergio Trabalza (nr 265/2005),

John E West (nr 266/2005),

Jonathan Chandra (nr 267/2005),

Albert Žirovnický (nr 268/2005),

Velta Briedīte (med ytterligare 34 underskrifter) (nr 269/2005),

Małgorzata Łagiedo (med ytterligare 2 underskrifter) (nr 270/2005),

Eugeniusz Smoliński (nr 271/2005),

Alfred Azzopardi (nr 272/2005),

Arjan Beluli (med ytterligare 554 underskrifter) (nr 273/2005),

Sotirios Souliotis (nr 274/2005),

Lieselotte Simmon och Joachim Schumann (nr 275/2005),

Edith Körper (Deutscher Falun Dafa Verein e.V.) (nr 276/2005),

Ellen Eigemeier (Ökologisch-Demokratische Partei) (med ytterligare 4 800 underskrifter) (nr 277/2005),

Emma Kamanina (nr 278/2005),

Paul-Hubert Mönnig (nr 279/2005),

Uwe Piepschyk (nr 280/2005),

Thomas Schwindkowski (nr 281/2005),

Mira Pohle (nr 282/2005),

Horst Hinspeter (nr 283/2005),

Andree Heilemann (nr 284/2005),

Christian och Ivana Schoepf (nr 285/2005),

Francesco Palma (nr 286/2005),

Uwe Preugschat (nr 287/2005),

Arkadiusz Seliga (nr 288/2005),

Thomas Fauseweh (nr 289/2005),

Andreas Hümmer (nr 290/2005),

Fabian Panthen (nr 291/2005),

Walter Eckerl (nr 292/2005),

Nelli Dilmann (nr 293/2005),

Den 8.4.2005

Ann Shepherd (nr 294/2005),

James Lunney (nr 295/2005),

Daniel Thompson (nr 296/2005),

Klas Hejm (Svenska Naturskyddsföreningen) (nr 297/2005),

Ole Vielemeyer (nr 298/2005),

Oisin Jones-Dillon (nr 299/2005),

Panicos Eleftheriou (nr 300/2005),

Hana Kastakova (nr 301/2005),

Martin Baldwin-Edwards (nr 302/2005),

Oisin Jones-Dillon (nr 303/2005),

Giovanni Pietro Nani (Comunitá Montana ”Alta Valle Orba Erro Bormida di Spigno”) (nr 304/2005),

Carmine Rota (nr 305/2005),

Andrew Gray (nr 306/2005),

Mary Foley Corkery (nr 307/2005),

Brian Gonourie (nr 308/2005),

Hana Kastakova (nr 309/2005),

Michael Wattles (nr 310/2005),

Charles Cochrane (nr 311/2005),

Petri Mäkelä (nr 312/2005),

Constant Verbraeken (nr 313/2005),

György Cseh Németh (nr 314/2005),

Inta Leimane (med ytterligare 60 underskrifter) (nr 315/2005),

Józef Szyc (nr 316/2005),

Krzysztof Sławomir Antosik (Towarzystwo Przyjaciół Biednych i Potrzebujących Pomocy) (nr 317/2005),

Filip Żelazny (nr 318/2005),

Vid Kondić (nr 319/2005),

Matevž Krivic (Društvo izbrisanih prebivalcev Slovenije) (nr 320/2005),

Irini Vlaikidou (nr 321/2005),

Emmanouil Moulos (nr 322/2005),

Georgios Pilitsopoulos (nr 323/2005),

Christos Koumelis (nr 324/2005),

Nicolas Kasnakidis (nr 325/2005),

Ioannis Manos (nr 326/2005),

Antonio Rodríguez de León (Plataforma por el Mar Canario) (nr 327/2005),

Juan Carlos Del Olmo Castillejos (WWF/Adena) (nr 328/2005),

Thais Del Castillo Perez (nr 329/2005),

Evariste Pini-Pini Nsasay (nr 330/2005),

Léon Verbeeck (Groupe ”Gatti de Gamond”) (nr 331/2005),

Josyane Querelle (Fédération des Luttes pour l'Abolition de la Corrida) (nr 332/2005),

Dialot Nawasadio (Les Anges asbl) (nr 333/2005),

Kevin Sourd (Collège le Moulin à Vent) (nr 334/2005),

Christiane Orliac (Coordination Nationale Retraite des Maitres de l'Enseignement Privé) (nr 335/2005),

Franck Carenni (nr 336/2005),

Adriano Lazzari (nr 337/2005),

Dora Scocozza Liguori (Unione Artisti ”U.N.A.M.S.”) (nr 338/2005),

Annick Dron (nr 339/2005),

Valentino Vitale (nr 340/2005),

Moreno Giannini (nr 341/2005).

10.   Kommissionens åtgärder till följd av parlamentets ståndpunkter och resolutioner

Kommissionens meddelanden om de åtgärder som kommissionen vidtagit till följd av ståndpunkter och resolutioner som antagits av parlamentet under sammanträdesperioderna december I och II 2004 och januari I och II 2005 hade delats ut.

11.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

De skriftliga förklaringarna nr 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62/2005, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

12.   Sammanträdeskalender 2006

Talmanskonferensen lade fram följande förslag till sammanträdeskalender för 2006:

16-19 januari

1-2 februari

13-16 februari

13-16 mars

22-23 mars

3-6 april

26-27 april

15-18 maj

31 maj-1 juni

12-15 juni

3-6 juli

4-7 september

25-28 september

11-12 oktober

23-26 oktober

13-16 november

29-30 november

11-14 december

Tidsfrist för ingivande av ändringsförslag: måndagen den 11 april 2005 kl. 19.00. Omröstning: onsdagen den 13 april 2005 kl. 12.00.

13.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna april I och II (PE 356.376/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 11.4.2005-14.4.2005

måndagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

tisdagen

| — | Begäran från Verts/ALE-gruppen om att en förklaring från kommissionen om illegal import av majs av Bt10-typ till Europeiska unionen skulle läggas till.
  Talare: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen angav skälen till denna begäran samt Françoise Grossetête för PPE-DE-gruppen.
  Parlamentet förkastade denna begäran med EO (114 ja-röster, 114 nej-röster, 3 nedlagda röster).
  Talare: Hannes Swoboda och Paweł Bartłomiej Piskorski. |
| --- | --- |

—

Begäran från Verts/ALE-gruppen om att en förklaring från kommissionen om illegal import av majs av Bt10-typ till Europeiska unionen skulle läggas till.

Talare: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf för Verts/ALE-gruppen angav skälen till denna begäran samt Françoise Grossetête för PPE-DE-gruppen.

Parlamentet förkastade denna begäran med EO (114 ja-röster, 114 nej-röster, 3 nedlagda röster).

Talare: Hannes Swoboda och Paweł Bartłomiej Piskorski.

onsdagen

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

torsdagen

Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (artikel 115 i arbetsordningen):

| — | Begäran från PSE-gruppen om att punkten ”Bangladesh”(punkt 98 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av ”Burma”
  Talare: Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen angav skälen till denna begäran, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen, och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen.
  Parlamentet förkastade denna begäran. |
| --- | --- |

—

Begäran från PSE-gruppen om att punkten ”Bangladesh”(punkt 98 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av ”Burma”

Talare: Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen angav skälen till denna begäran, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för PPE-DE-gruppen, och Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen.

Parlamentet förkastade denna begäran.

| — | Begäran från PPE-DE-gruppen om att punkten ”Lampedusa”(punkt 100 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av ”Burma”
  Parlamentet förkastade denna begäran med EO (103 ja-röster, 152 nej-röster, 9 nedlagda röster). |
| --- | --- |

—

Begäran från PPE-DE-gruppen om att punkten ”Lampedusa”(punkt 100 i det slutgiltiga förslaget till föredragningslista) skulle ersättas av ”Burma”

Parlamentet förkastade denna begäran med EO (103 ja-röster, 152 nej-röster, 9 nedlagda röster).

Sammanträdena den 27.4.2005-28.4.2005.

| — | Ingen ändring föreslagen |
| --- | --- |

—

Ingen ändring föreslagen

*

- *

Arbetsplanen var därmed fastställd.

14.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Luis de Grandes Pascual, Evangelia Tzampazi, Sophia in 't Veld, Pedro Guerreiro, Urszula Krupa, Ashley Mote, Erna Hennicot-Schoepges, Panagiotis Beglitis, Proinsias De Rossa, Marios Matsakis, Charles Tannock, Koenraad Dillen, Vladimír Remek, Christa Prets, Ryszard Czarnecki, Sarah Ludford, Karl von Wogau, Genowefa Grabowska, Georgios Karatzaferis, Eluned Morgan, Bogdan Pęk, Marie-Noëlle Lienemann och Manuel Medina Ortega, om Luis de Grandes Pascuals inlägg, Aloyzas Sakalas och Luis de Grandes Pascual, som gjorde ett personligt uttalande till följd av Manuel Medina Ortegas inlägg.

15.   De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa - Datalagring av personuppgifter (debatt)

Muntlig fråga ställd av Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till rådet: De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 2 i EG-fördraget och artikel 39 i EU-fördraget) (B6-0164/2005).

Muntlig fråga ställd av Jean-Marie Cavada, för utskottet LIBE, till kommissionen: De framsteg som gjorts 2004 för att genomföra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (artikel 2 i EG-fördraget och artikel 39 i EU-fördraget) (B6-0165/2005).

Muntlig fråga ställd av Alexander Nuno Alvaro för ALDE-gruppen, Kathalijne Maria Buitenweg för Verts/ALE-gruppen, Herbert Reul för PPE-DE-gruppen, och Martine Roure för PSE-gruppen, till rådet: Datalagring (B6-0166/2005/rev.1).

Jean-Marie Cavada utvecklade de muntliga frågorna. (B6-0164/2005 och B6-0165/2005).

Alexander Nuno Alvaro, Kathalijne Maria Buitenweg, Herbert Reul och Martine Roure utvecklade den muntliga frågan (B6-0166/2005/rev.1).

Luc Frieden (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade de muntliga frågorna (B6-0164/2005 och B6-0166/2005/rev.1).

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Franco Frattini (kommissionens vice ordförande) besvarade frågan (B6-0165/2005).

Talare: Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, Magda Kósáné Kovács för PSE-gruppen, Sarah Ludford för ALDEgruppen, Johannes Voggenhuber för Verts/ALE-gruppen, Athanasios Pafilis för GUE/NGL-gruppen, och Charlotte Cederschiöld.

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: Stavros Lambrinidis, Sophia in 't Veld, Hélène Flautre, Kyriacos Triantaphyllides, Bogusław Sonik, Katalin Lévai, Vittorio Agnoletto, Simon Busuttil, Maria da Assunção Esteves, Luc Frieden och Franco Frattini.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: 11.5.2005.

16.   Rättssäkerhetsgarantier i brottmål * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen [KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Kathalijne Maria Buitenweg (A6-0064/2005)

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Kathalijne Maria Buitenweg redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Camiel Eurlings för PPE-DE-gruppen, Martine Roure för PSE-gruppen, Alexander Nuno Alvaro för ALDE-gruppen, Sylvia-Yvonne Kaufmann för GUE/NGL-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, Timothy Kirkhope, Giovanni Claudio Fava och Lena Ek.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Ewa Klamt och Adeline Hazan.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.9 i protokollet av den 12.4.2005.

17.   Europeiska polisakademin (CEPOL) * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisakademin (CEPOL) som ett av Europeiska unionens organ [KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Panayiotis Demetriou (A6-0059/2005)

Talare: Franco Frattini (kommissionens vice ordförande).

Panayiotis Demetriou redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Jutta D. Haug (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Adeline Hazan för PSE-gruppen, Bill Newton Dunn för ALDE-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.5 i protokollet av den 12.4.2005.

18.   Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II - Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet [11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/ 0255(COD)] - Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Helmuth Markov (A6-0073/2005)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 [11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)] - Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Helmuth Markov (A6-0076/2005)

Helmuth Markov redogjorde för andrabehandlingsrekommendationerna.

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Talare: Mathieu Grosch för PPE-DE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

Talare: Willi Piecyk för PSE-gruppen, Anne E. Jensen för ALDE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALEgruppen, Michael Henry Nattrass för IND/DEM-gruppen, Roberts Zīle för UEN-gruppen, Georg Jarzembowski, Gary Titley, Margrete Auken, Philip Bradbourn, Jörg Leichtfried, Corien Wortmann-Kool, Reinhard Rack, Luis de Grandes Pascual, Stanisław Jałowiecki och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.7 i protokollet av den 13.4.2005 och punkt 4.8 i protokollet av den 13.4.2005.

19.   Närsjöfarten (debatt)

Betänkande om närsjöfart [2004/2161(INI)] - Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Robert Navarro (A6-0055/2005)

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Robert Navarro redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Georg Jarzembowski för PPE-DE-gruppen, Marta Vincenzi för PSE-gruppen, Jacky Henin för GUE/NGL-gruppen, Georgios Karatzaferis för IND/DEM-gruppen, Saïd El Khadraoui, Nikolaos Sifunakis och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.6 i protokollet av den 12.4.2005.

20.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 356.376/OJMA).

21.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 22.15.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Attard-Montalto, Attwooll, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Caspary, Castex, Castiglione, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Lax, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Lipietz, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Piecyk, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Titley, Toia, Tomczak, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

---

Tisdag 12 april 2005

| 9.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 33/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 33/18

---

PROTOKOLL

(2006/C 33 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

2.   Parlamentets sammansättning

Behöriga portugisiska myndigheter hade meddelat att Joel Hasse Ferreira utsetts till ledamot av parlamentet i stället för António Costa med verkan från och med den 12.3.2005.

Josep Borrell Fontelles (Talman) påminde om bestämmelserna i artikel 3.5 i arbetsordningen.

3.   Föredragningslista och sista dag för inlämnande av ändringsförslag

Nedanstående betänkande hade antagits i utskottet och togs därför upp på föredragningslistan för den akutella sammanträdesperioden (punkt 32 i föredragningslistan):

Betänkande om de ekonomiska följderna av Rumäniens och Bulgariens anslutning [2005/2031(INI)] - Budgetutskottet.

Medföredragande: Reimer Böge och Bárbara Dührkop Dührkop (A6-0090/2005).

Sista dag för inlämnande av ändringsförslag: 12.4.2005, kl.12.00.

4.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen







  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om funktionshindrade personers rättigheter i samband med flygresor (text av betydelse för EES) (KOM(2005)0047 - C6-0045/2005 - 2005/ 0007(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN
  rådgivande utskott: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om funktionshindrade personers rättigheter i samband med flygresor (text av betydelse för EES) (KOM(2005)0047 - C6-0045/2005 - 2005/ 0007(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

rådgivande utskott: LIBE

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation (text av betydelse för EES) (KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN
  rådgivande utskott: IMCO |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om information till flygpassagerare om vilket lufttrafikföretag som utför en viss flygning, och om medlemsstaternas utbyte av säkerhetsinformation (text av betydelse för EES) (KOM(2005)0048 - C6-0046/2005 - 2005/0008(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

rådgivande utskott: IMCO

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser och om ändring av Schengenkonventionen och de gemensamma konsulära anvisningarna (KOM(2005)0056 - C6-0049/2005 - 2005/0006(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE
  rådgivande utskott: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om lokal gränstrafik vid medlemsstaternas yttre landgränser och om ändring av Schengenkonventionen och de gemensamma konsulära anvisningarna (KOM(2005)0056 - C6-0049/2005 - 2005/0006(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: AFET

| — | Utkast till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter (KOM(2005) 0059 - C6-0050/2005 - 2005/2035(ACI)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFCO
  rådgivande utskott: BUDG, ENVI, JURI |
| --- | --- | --- |

—

Utkast till interinstitutionellt avtal om rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter (KOM(2005) 0059 - C6-0050/2005 - 2005/2035(ACI)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFCO

rådgivande utskott: BUDG, ENVI, JURI

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Libanon om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0062 - C6-0059/2005 - 2005/0012(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Libanon om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0062 - C6-0059/2005 - 2005/0012(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Georgien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0061 - C6-0060/2005 - 2005/0009(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Georgien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0061 - C6-0060/2005 - 2005/0009(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: TRAN

| — | Förslag till rådets rambeslut om bekämpande av organiserad brottslighet (KOM(2005)0006 - C6-0061/2005 - 2005/0003(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE
  rådgivande utskott: AFET, JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets rambeslut om bekämpande av organiserad brottslighet (KOM(2005)0006 - C6-0061/2005 - 2005/0003(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: AFET, JURI

| — | Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar (KOM(2004)0635 - C6-0062/2005 - 2004/0232(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI
  rådgivande utskott: ITRE, JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av FN/ECE:s protokoll om register över utsläpp och överföringar av föroreningar (KOM(2004)0635 - C6-0062/2005 - 2004/0232(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: ITRE, JURI

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust för genomförande av Eurojusts budget för budgetåret 2003 (06856/2005 - C6-0063/2005 - 2004/2063(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust för genomförande av Eurojusts budget för budgetåret 2003 (06856/2005 - C6-0063/2005 - 2004/2063(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: LIBE

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för genomförande av byråns budget för budgetåret 2003 (06863/2005 - C6-0064/2005 - 2004/2052(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för genomförande av byråns budget för budgetåret 2003 (06863/2005 - C6-0064/2005 - 2004/2052(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: TRAN

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för genomförande av byråns budget för budgetåret 2003 (06855/2005 - C6-0065/2005 - 2004/2057(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för genomförande av byråns budget för budgetåret 2003 (06855/2005 - C6-0065/2005 - 2004/2057(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: TRAN

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för den verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (06857/2005 - C6-0066/2005 - 2004/2054(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för den verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (06857/2005 - C6-0066/2005 - 2004/2054(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: ENVI

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för genomförande av övervakningscentrumets budget för budgetåret 2003 (06861/2005 - C6-0067/2005 - 2004/2059 (DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för genomförande av övervakningscentrumets budget för budgetåret 2003 (06861/2005 - C6-0067/2005 - 2004/2059 (DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: LIBE

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för genomförande av centrumets budget för budgetåret 2003 (06859/2005 - C6-0068/2005 - 2004/2062(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för genomförande av centrumets budget för budgetåret 2003 (06859/2005 - C6-0068/2005 - 2004/2062(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån för genomförande av budgeten för budgetåret 2003 (06851/2005 - C6-0069/2005 - 2004/2061(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån för genomförande av budgeten för budgetåret 2003 (06851/2005 - C6-0069/2005 - 2004/2061(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för Europeiska läkemedelsmyndighetens direktör för genomförande av myndighetens budget för budgetåret 2003 (06860/2005 - C6-0070/2005 - 2004/2056(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för Europeiska läkemedelsmyndighetens direktör för genomförande av myndighetens budget för budgetåret 2003 (06860/2005 - C6-0070/2005 - 2004/2056(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: ENVI

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för genomförande av kontrollcentrumets budget för budgetåret 2003 (06862/2005 - C6-0071/2005 - 2004/2055(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för genomförande av kontrollcentrumets budget för budgetåret 2003 (06862/2005 - C6-0071/2005 - 2004/2055(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: LIBE

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiska utbildningsstiftelsen för genomförande av stiftelsens budget för budgetåret 2003 (06853/2005 - C6-0072/2005 - 2004/2058(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiska utbildningsstiftelsen för genomförande av stiftelsens budget för budgetåret 2003 (06853/2005 - C6-0072/2005 - 2004/2058(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån för genomförande av byråns budget för budgetåret 2003 (06852/2005 - C6-0073/2005 - 2004/2053(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån för genomförande av byråns budget för budgetåret 2003 (06852/2005 - C6-0073/2005 - 2004/2053(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: ENVI

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för genomförande av fondens budget för budgetåret 2003 (06854/2005 - C6-0074/2005 - 2004/2060(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för genomförande av fondens budget för budgetåret 2003 (06854/2005 - C6-0074/2005 - 2004/2060(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för genomförande av centrumets budget för budgetåret 2003 (06858/2005 - C6-0075/2005 - 2004/2050(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för genomförande av centrumets budget för budgetåret 2003 (06858/2005 - C6-0075/2005 - 2004/2050(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: EMPL

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad för genomförande av byråns budget för budgetåret 2003 (06864/2005 - C6-0076/2005 - 2004/2051(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad för genomförande av byråns budget för budgetåret 2003 (06864/2005 - C6-0076/2005 - 2004/2051(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (06850/2005 - C6-0077/2005 - 2004/2040(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (06850/2005 - C6-0077/2005 - 2004/2040(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: AFET, DEVE, INTA, BUDG, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjätte EUF) för budgetåret 2003 (06865/2005 - C6-0078/2005 - 2004/2049(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjätte EUF) för budgetåret 2003 (06865/2005 - C6-0078/2005 - 2004/2049(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: DEVE, BUDG

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjunde EUF) för budgetåret 2003 (06866/2005 - C6-0079/2005 - 2004/2049(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (sjunde EUF) för budgetåret 2003 (06866/2005 - C6-0079/2005 - 2004/2049(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: DEVE, BUDG

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (åttonde EUF) för budgetåret 2003 (06867/2005 - C6-0080/2005 - 2004/2049(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (åttonde EUF) för budgetåret 2003 (06867/2005 - C6-0080/2005 - 2004/2049(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: DEVE, BUDG

| — | Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (nionde EUF) för budgetåret 2003 (06868/2005 - C6-0081/2005 - 2004/2049(DEC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CONT
  rådgivande utskott: DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Rådets rekommendation av den 8 mars 2005 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförande av operationerna inom Europeiska utvecklingsfonden (nionde EUF) för budgetåret 2003 (06868/2005 - C6-0081/2005 - 2004/2049(DEC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: CONT

rådgivande utskott: DEVE, BUDG

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (KOM(2005)0087 - C6-0082/2005 - 2005/0020(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI
  rådgivande utskott: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt småmålsförfarande (KOM(2005)0087 - C6-0082/2005 - 2005/0020(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

rådgivande utskott: LIBE

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut - (text av betydelse för EES) (KOM(2005)0081 - C6-0083/2005 - 2005/0017(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: FEMM
  rådgivande utskott: BUDG, LIBE, AFCO |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut - (text av betydelse för EES) (KOM(2005)0081 - C6-0083/2005 - 2005/0017(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: FEMM

rådgivande utskott: BUDG, LIBE, AFCO

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (KOM(2005)0088 - C6-0084/2005 - 2005/0016(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON
  rådgivande utskott: EMPL, ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemenskapsstatistik över utländska dotterbolags struktur och verksamhet (KOM(2005)0088 - C6-0084/2005 - 2005/0016(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: EMPL, ITRE

| — | Utkastet till fördraget om Bulgariens anslutning till Europeiska unionen (AA1/2/2005 [01] - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Utkastet till fördraget om Bulgariens anslutning till Europeiska unionen (AA1/2/2005 [01] - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFET

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (KOM(2004)0475 - C6-0086/2004 - 2004/0154(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: BUDG
  rådgivande utskott: ITRE, TRAN |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om allmänna regler för gemenskapens finansiella stöd på området för transeuropeiska transport- och energinät och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2236/95 (KOM(2004)0475 - C6-0086/2004 - 2004/0154(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: BUDG

rådgivande utskott: ITRE, TRAN

| — | Utkastet till fördraget om Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (AA1/2/2005 [02] - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFET |
| --- | --- | --- |

—

Utkastet till fördraget om Rumäniens anslutning till Europeiska unionen (AA1/2/2005 [02] - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFET

| 2) | från ett av parlamentets utskott, följande betänkande:







  — | Betänkande om de ekonomiska följderna av Bulgariens och Rumäniens anslutning (2005/2031 (INI)) - Budgetutskottet - Medöredragande: Böge Reimer, Dührkop Dührkop Bárbara (A6-0090/2005). |
| --- | --- | --- |

2)

från ett av parlamentets utskott, följande betänkande:

—

Betänkande om de ekonomiska följderna av Bulgariens och Rumäniens anslutning (2005/2031 (INI)) - Budgetutskottet - Medöredragande: Böge Reimer, Dührkop Dührkop Bárbara (A6-0090/2005).

5.   Debatt om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av framlagda resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | BANGLADESH







  — | Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, om Bangladesh (B6-0252/2005), |
| --- | --- | --- |

I.

BANGLADESH

—

Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, om Bangladesh (B6-0252/2005),

| — | Gérard Onesta, Jean Lambert, Jillian Evans, Hélène Flautre och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALEgruppen, om Bangladesh (B6-0256/2005), |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta, Jean Lambert, Jillian Evans, Hélène Flautre och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALEgruppen, om Bangladesh (B6-0256/2005),

| — | Pasqualina Napoletano och Glyn Ford för PSE-gruppen, om Bangladesh (B6-0265/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Glyn Ford för PSE-gruppen, om Bangladesh (B6-0265/2005),

| — | Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om det politiska våldet och terrorismen i Bangladesh (B6-0266/2005), |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen, om det politiska våldet och terrorismen i Bangladesh (B6-0266/2005),

| — | Thomas Mann och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om Bangladesh (B6-0268/2005), |
| --- | --- |

—

Thomas Mann och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, om Bangladesh (B6-0268/2005),

| — | Vittorio Agnoletto och Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, om Bangladesh (B6-0270/2005). |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto och Giusto Catania för GUE/NGL-gruppen, om Bangladesh (B6-0270/2005).

| II. | HUMANITÄR HJÄLP TILL FLYKTINGARNA I VÄSTSAHARA







  — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, om humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (B6-0250/2005), |
| --- | --- | --- |

II.

HUMANITÄR HJÄLP TILL FLYKTINGARNA I VÄSTSAHARA

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, om humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (B6-0250/2005),

| — | Philippe Morillon för ALDE-gruppen, om humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (B6-0253/2005), |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon för ALDE-gruppen, om humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (B6-0253/2005),

| — | Raül Romeva i Rueda och Bernat Joan i Marí för Verts/ALE-gruppen, om humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (B6-0257/2005), |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda och Bernat Joan i Marí för Verts/ALE-gruppen, om humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (B6-0257/2005),

| — | Francis Wurtz, Willy Meyer Pleite, Jonas Sjöstedt, Vittorio Agnoletto, Marco Rizzo och Feleknas Uca för GUE/NGL-gruppen, om Västsahara (B6-0261/2005), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Willy Meyer Pleite, Jonas Sjöstedt, Vittorio Agnoletto, Marco Rizzo och Feleknas Uca för GUE/NGL-gruppen, om Västsahara (B6-0261/2005),

| — | Pasqualina Napoletano, Karin Scheele och Carlos Carnero González för PSE-gruppen, om livsmedelsbistånd till flyktingarna i Västsahara (B6-0264/2005). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Karin Scheele och Carlos Carnero González för PSE-gruppen, om livsmedelsbistånd till flyktingarna i Västsahara (B6-0264/2005).

| III. | LAMPEDUSA







  — | Monica Frassoni, Hélène Flautre, Kathalijne Maria Buitenweg och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, om de kollektiva avvisningarna av flyktingar från ön Lampedusa i Italien (B6-0251/2005), |
| --- | --- | --- |

III.

LAMPEDUSA

—

Monica Frassoni, Hélène Flautre, Kathalijne Maria Buitenweg och Jean Lambert för Verts/ALE-gruppen, om de kollektiva avvisningarna av flyktingar från ön Lampedusa i Italien (B6-0251/2005),

| — | Sarah Ludford, Alexander Nuno Alvaro och Lapo Pistelli för ALDE-gruppen, om situationen på Lampedusa (B6-0254/2005), |
| --- | --- |

—

Sarah Ludford, Alexander Nuno Alvaro och Lapo Pistelli för ALDE-gruppen, om situationen på Lampedusa (B6-0254/2005),

| — | Giusto Catania, Fausto Bertinotti, Marco Rizzo, Roberto Musacchio, Umberto Guidoni, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto och André Brie för GUE/NGL-gruppen, om de kollektiva avvisningarna av flyktingar från ön Lampedusa i Italien (B6-0262/2005), |
| --- | --- |

—

Giusto Catania, Fausto Bertinotti, Marco Rizzo, Roberto Musacchio, Umberto Guidoni, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto och André Brie för GUE/NGL-gruppen, om de kollektiva avvisningarna av flyktingar från ön Lampedusa i Italien (B6-0262/2005),

| — | Pasqualina Napoletano, Martine Roure och Giovanni Claudio Fava för PSE-gruppen, om de kollektiva avvisningarna av tredjelandsmedborgare från Lampedusa (B6-0263/2005), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Martine Roure och Giovanni Claudio Fava för PSE-gruppen, om de kollektiva avvisningarna av tredjelandsmedborgare från Lampedusa (B6-0263/2005),

| — | Stefano Zappalà, Lorenzo Cesa och Amalia Sartori för PPE-DE-gruppen, Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli och Romano Maria La Russa för UEN-gruppen, om Lampedusa (B6-0267/2005). |
| --- | --- |

—

Stefano Zappalà, Lorenzo Cesa och Amalia Sartori för PPE-DE-gruppen, Cristiana Muscardini, Roberta Angelilli och Romano Maria La Russa för UEN-gruppen, om Lampedusa (B6-0267/2005).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

6.   Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III - Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I - Ansvarsfrihet 2003: Avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII i den allmänna budgeten - Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen - Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (debatt)

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III, kommissionen [SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC) - SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Terence Wynn (A6-0070/2005)

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt I, Europaparlamentet [C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Ona Juknevičienė (A6-0063/2005)

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget 2003, Avsnitt II, rådet [C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)], Avsnitt IV, domstolen [C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC)], Avsnitt V, revisionsrätten [C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)], Avsnitt VI, Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén [C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)], Avsnitt VII, regionkommittén [C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)], Avsnitt VIII, Europeiska ombudsmannen [C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Alexander Stubb (A6-0066/2005)

Betänkande om ansvarsfrihet för budgeten 2003:

| 1. | Europeiska byrån för återuppbyggnad [N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)] |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för återuppbyggnad [N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)]

| 2. | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning [N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050 (DEC)] |
| --- | --- |

2.

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning [N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050 (DEC)]

| 3. | Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor [N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)] |
| --- | --- |

3.

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor [N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)]

| 4. | Europeiska miljöbyrån [N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)] |
| --- | --- |

4.

Europeiska miljöbyrån [N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)]

| 5. | Europeiska arbetsmiljöbyrån [N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)] |
| --- | --- |

5.

Europeiska arbetsmiljöbyrån [N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)]

| 6. | Europeiska läkemedelsmyndigheten [N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)] |
| --- | --- |

6.

Europeiska läkemedelsmyndigheten [N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)]

| 7. | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ [N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062 (DEC)] |
| --- | --- |

7.

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ [N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062 (DEC)]

| 8. | Eurojust [N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)] |
| --- | --- |

8.

Eurojust [N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)]

| 9. | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen [N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)] |
| --- | --- |

9.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen [N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)]

| 10. | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk [N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)] |
| --- | --- |

10.

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk [N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)]

| 11. | Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet [N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)] |
| --- | --- |

11.

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet [N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)]

| 12. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet [N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)] |
| --- | --- |

12.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet [N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)]

| 13. | Europeiska sjösäkerhetsbyrån [N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)] |
| --- | --- |

13.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån [N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)]

| 14. | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet [N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)] |
| --- | --- |

14.

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet [N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)]

för budgetåret 2003 - Budgetkontrollutskottet.

Medföredragande: Inés Ayala Sender och Carl Schlyter (A6-0074/2005)

Betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 [KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Marilisa Xenogiannakopoulou (A6-0069/2005)

Terence Wynn redogjorde för sitt betänkande.

Ona Juknevičienė redogjorde för sitt betänkande.

Alexander Stubb redogjorde för sitt betänkande.

Inés Ayala Sender och Carl Schlyter redogjorde för sitt betänkande.

Marilisa Xenogiannakopoulou redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Siim Kallas (kommissionens vice ordförande).

Talare: Danutė Budreikaitė (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Jutta D. Haug (föredragande av yttrande från utskottet ENVI), Gérard Deprez (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Simon Busuttil för PPE-DE-gruppen, Szabolcs Fazakas för PSE-gruppen, Jan Mulder för ALDE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Mogens N.J. Camre för UEN-gruppen, Hans-Peter Martin, grupplös, och José Javier Pomés Ruiz.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

Talare: Edith Mastenbroek, Chris Davies, Paul van Buitenen, Godfrey Bloom, Ashley Mote, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Paulo Casaca, Carl Schlyter, Christofer Fjellner, Herbert Bösch, Markus Ferber, Manuel António dos Santos, James Elles, Véronique Mathieu, Eluned Morgan och Siim Kallas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.10 i protokollet av den 12.4.2005, punkt 9.11 i protokollet av den 12.4.2005, punkt 9.12 i protokollet av den 12.4.2005, punkt 9.13 i protokollet av den 12.4.2005 och punkt 9.14 i protokollet av den 12.4.2005.

7.   Utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration (debatt)

Betänkande om EU:s roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen [2004/2252(INI)] - Utskottet för utveckling.

Föredragande: Glenys Kinnock (A6-0075/2005).

Glenys Kinnock redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Louis Michel (ledamot av kommissionen).

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Maria Martens för PPE-DE-gruppen, Margrietus van den Berg för PSE-gruppen, Thierry Cornillet för ALDE-gruppen, Bernat Joan i Marí för Verts/ALE-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, Mieczysław Edmund Janowski för UEN-gruppen, Frank Vanhecke, grupplös, Anna Záborská, Karin Scheele, Danutė Budreikaitė, Margrete Auken, Gabriele Zimmer, Anders Wijkman, Proinsias De Rossa, Johan Van Hecke, Caroline Lucas och Louis Michel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 9.15 i protokollet av den 12.4.2005.

8.   Kampen mot malaria (debatt)

Uttalande av kommissionen: Kampen mot malaria

Louis Michel (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Fernando Fernández Martín för PPE-DE-gruppen, Margrietus van den Berg för PSE-gruppen, Toomas Savi för ALDE-gruppen, Satu Hassi för Verts/ALE-gruppen, Miguel Angel Martínez Martínez, Ana Maria Gomes, Giovanni Berlinguer, Thierry Cornillet och Louis Michel.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.00, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

9.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

9.1   Val av en vice talman i Europaparlamentet

Nästa punkt på föredragninglistan var val av en vice talman som skulle fylla den plats som blivit vakant då António Costa utnämts till medlem av den portugisiska regeringen.

Talmannen hade från PSE-gruppen fått förslag på Manuel António dos Santos.

Eftersom Manuel António dos Santos var den enda kandidaten föreslog talmannen att kammaren skulle rösta med acklamation.

Kammaren valde Manuel António dos Santos med acklamation.

Talmannen kungjorde att Manuel António dos Santos var vice talman i Europaparlamentet och lyckönskade honom. Manuel António dos Santos intog i enlighet med 17.1 i arbetsordningen sin företrädares plats enligt rangordningen för vice talmän.

9.2   Statligt stöd för regionala ändamål (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Begäran om samråd med Regionkommittén: Statligt stöd för regionala ändamål.

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

Godkändes

9.3   Gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) ***I (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen [KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD)] - Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Gerardo Galeote Quecedo (A6-0067/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0083)

9.4   Utnämning av Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ om skydd av euron mot förfalskning genom att Europol utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron [14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Agustín Díaz de Mera García Consuegra (A6-0079/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS, KONUNGARIKET SPANIENS, REPUBLIKEN FRANKRIKES, REPUBLIKEN ITALIENS OCH FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLANDS INITIATIV, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0084)

9.5   Europeiska polisakademin (CEPOL) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisakademin (CEPOL) som ett av Europeiska unionens organ [KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Panayiotis Demetriou (A6-0059/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0085)

9.6   Närsjöfarten (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om närsjöfart [2004/2161(INI)] - Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Robert Navarro (A6-0055/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0086)

Inlägg om omröstningen:

Talmannen läste i föredragandens frånvaro upp ett muntligt ändringsförslag till punkt C som föredraganden hade lagt fram och som Georg Jarzembowski hade övertagit. Ändringsförslaget godkändes.

9.7   Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte: särskilt förfarande * - underlättande av inresa * - enhetliga viseringar ***I (omröstning)

Betänkande

| 1. | * om förslaget till rådets direktiv om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte [KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS)] |
| --- | --- |

1.

- om förslaget till rådets direktiv om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte [KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS)]

| 2. | * om förslaget till rådets rekommendation om att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen [KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062 (CNS)] |
| --- | --- |

2.

- om förslaget till rådets rekommendation om att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen [KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062 (CNS)]

| 3. | ***I om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen [KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063 (COD)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

3.

***I om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen [KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063 (COD)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Vincent Peillon (A6-0054/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

1.   KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0087)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0087)

2.   FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION 1

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0088)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0088)

3.   FÖRSLAG TILL REKOMMENDATION 2

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0089)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0089)

9.8   Farliga ämnen (artikel 81 i arbetsordningen) (omröstning)

Resolutionsförslag om kommissionens förslag till beslut om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (CMT-2005-151 och CMT-2005-642) - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (B6-0218/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0090)

9.9   Rättssäkerhetsgarantier i brottmål * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen [KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS)] - Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor.

Föredragande: Kathalijne Maria Buitenweg (A6-0064/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0091)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0091)

Inlägg om omröstningen:

Kathalijne Maria Buitenweg (föredragande) föreslog en muntlig ändring till ändringsförslag 51 och begärde att omröstning om ändringsförslag 51 skulle hållas före omröstningen om ändringsförslag 4 eftersom det var ett kompromissändringsförslag. Talmannen konstaterade att ingen motsatte sig varken denna begäran eller det muntliga ändringsförslaget, som godkändes.

9.10   Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III (omröstning)

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III, kommissionen [SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC), SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Terence Wynn (A6-0070/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 9)

FÖRSLAG TILL BESLUT (beviljande ansvarsfrihet)

Godkändes (P6_TA(2005)0092)

FÖRSLAG TILL BESLUT (avslutande av räkenskaperna)

Godkändes (P6_TA(2005)0092)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0092)

9.11   Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I (omröstning)

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt I - Europaparlamentet [C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Ona Juknevičienė (A6-0063/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 10)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0093)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0093)

Inlägg om omröstningen:

Bart Staes föreslog att ändringsförslag 9 skulle betraktas som ett tillägg. vilket fler än 37 ledmöter motsatte sig.

9.12   Ansvarsfrihet 2003: Avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII i den allmänna budgeten (omröstning)

Betänkande om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget 2003, Avsnitt II, rådet [C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC)], Avsnitt IV, domstolen [C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC)], Avsnitt V, revisionsrätten [C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC)], Avsnitt VI, Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén [C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC)], Avsnitt VII, regionkommittén [C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC)], Avsnitt VIII, Europeiska ombudsmannen [C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Alexander Stubb (A6-0066/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 11)

1.   Avsnitt II, rådet

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0094)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0094)

2.   Avsnitt IV, domstolen

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0095)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0095)

3.   Avsnitt V, revisionsrätten

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0096)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0096)

4.   Avsnitt VI, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0097)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0097)

5.   Avsnitt VII, Regionkommittén

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0098)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0098)

6.   Avsnitt VIII, Europeiska ombudsmannen

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0099)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0099)

9.13   Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen (omröstning)

Betänkande om ansvarsfrihet för budgeten 2003:

| 1. | Europeiska byrån för återuppbyggnad [N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)] |
| --- | --- |

1.

Europeiska byrån för återuppbyggnad [N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC)]

| 2. | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning [N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050 (DEC)] |
| --- | --- |

2.

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning [N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050 (DEC)]

| 3. | Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor [N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)] |
| --- | --- |

3.

Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor [N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC)]

| 4. | Europeiska miljöbyrån [N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)] |
| --- | --- |

4.

Europeiska miljöbyrån [N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC)]

| 5. | Europeiska arbetsmiljöbyrån [N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)] |
| --- | --- |

5.

Europeiska arbetsmiljöbyrån [N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC)]

| 6. | Europeiska läkemedelsmyndigheten [N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)] |
| --- | --- |

6.

Europeiska läkemedelsmyndigheten [N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC)]

| 7. | Översättningscentrum för Europeiska unionens organ [N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062 (DEC)] |
| --- | --- |

7.

Översättningscentrum för Europeiska unionens organ [N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062 (DEC)]

| 8. | Eurojust [N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)] |
| --- | --- |

8.

Eurojust [N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC)]

| 9. | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen [N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)] |
| --- | --- |

9.

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen [N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC)]

| 10. | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk [N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)] |
| --- | --- |

10.

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk [N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC)]

| 11. | Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet [N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)] |
| --- | --- |

11.

Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet [N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC)]

| 12. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet [N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)] |
| --- | --- |

12.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet [N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC)]

| 13. | Europeiska sjösäkerhetsbyrån [N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)] |
| --- | --- |

13.

Europeiska sjösäkerhetsbyrån [N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC)]

| 14. | Europeiska byrån för luftfartssäkerhet [N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)] |
| --- | --- |

14.

Europeiska byrån för luftfartssäkerhet [N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC)]

Budgetkontrollutskottet.

Medföredragande: Inés Ayala Sender och Carl Schlyter (A6-0074/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 12)

1.   Europeiska byrån för återuppbyggnad

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0100)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0100)

2.   Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0101)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0101)

3.   Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0102)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0102)

4.   Europeiska miljöbyrån

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0103)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0103)

5.   Europeiska arbetsmiljöbyrån

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0104)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0104)

6.   Europeiska läkemedelsmyndigheten

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0105)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0105)

7.   Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0106)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0106)

8.   Eurojust

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0107)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0107)

9.   Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0108)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0108)

10.   Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0109)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0109)

11.   Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0110)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0110)

12.   Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0111)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0111)

13.   Europeiska sjösäkerhetsbyrån

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0112)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0112)

14.   Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

FÖRSLAG TILL BESLUT

Godkändes (P6_TA(2005)0113)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0113)

9.14   Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (omröstning)

Betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 [KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC)] - Budgetkontrollutskottet.

Föredragande: Marilisa Xenogiannakopoulou (A6-0069/2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 13)

FÖRSLAG TILL BESLUT (beviljande av ansvarsfrihet)

Godkändes (P6_TA(2005)0114)

FÖRSLAG TILL BESLUT (avslutande av räkenskaperna)

Godkändes (P6_TA(2005)0114)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0114)

9.15   Utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration (omröstning)

Betänkande om EU:s roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen [2004/2252(INI)] - Utskottet för utveckling.

Föredragande: Glenys Kinnock (A6-0075/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0115)

*

- *

Talare: Reinhard Rack yttrade sig om organisationen av arbetet.

10.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Panayiotis Demetriou - A6-0059/2005

| — | Sophia in 't Veld och Bernd Posselt |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld och Bernd Posselt

Betänkande Kathalijne Maria Buitenweg - A6-0064/2005

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Betänkande Terence Wynn - A6-0070/2005

| — | Christopher Heaton-Harris |
| --- | --- |

—

Christopher Heaton-Harris

Betänkande Ona Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | Richard Howitt och Ursula Stenzel |
| --- | --- |

—

Richard Howitt och Ursula Stenzel

Betänkande Inés Ayala Sender/Carl Schlyter - A6-0074/2005

| — | Vytautas Landsbergis |
| --- | --- |

—

Vytautas Landsbergis

11.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Betänkande Panayiotis Demetriou - A6-0059/2005

| — | en enda omröstning

  ja: Gérard Onesta |
| --- | --- |

—

en enda omröstning

ja: Gérard Onesta

Betänkande Kathalijne Maria Buitenweg - A6-0064/2005

| — | kommissionens förslag

  ja: Carlos Coelho |
| --- | --- |

—

kommissionens förslag

ja: Carlos Coelho

lagstiftningsresolution (i sin helhet)

ja: Angelika Niebler, Sophia in 't Veld

Betänkande Terence Wynn - A6-0070/2005

| — | beslut om beviljande av ansvarsfrihet (i sin helhet)

  nej: Caroline Jackson |
| --- | --- |

—

beslut om beviljande av ansvarsfrihet (i sin helhet)

nej: Caroline Jackson

| — | punkt 79

  ja: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

punkt 79

ja: Dan Jørgensen

| — | punkt 107

  ja: Glyn Ford

  nej: Paul Marie Coûteaux, Patrick Louis |
| --- | --- |

—

punkt 107

ja: Glyn Ford

nej: Paul Marie Coûteaux, Patrick Louis

Betänkande Ona Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | ändringsförslag 1

  ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen och Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen och Frank Vanhecke

| — | ändringsförslag 2

  ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen och Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen och Frank Vanhecke

| — | ändringsförslag 4

  ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Jürgen Schröder och Frank Vanhecke

  nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou och Georgios Papastamkos |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Jürgen Schröder och Frank Vanhecke

nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou och Georgios Papastamkos

| — | ändringsförslag 5

  ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Eluned Morgan och Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Eluned Morgan och Frank Vanhecke

| — | ändringsförslag 9

  ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Ursula Stenzel och Frank Vanhecke

  nej: Jan Andersson, Bairbre de Brún, Maria da Assunção Esteves, Ewa Hedkvist Petersen, Gunnar Hökmark, Jas Gawronski, Anna Ibrisagic, Carl Lang, Jörg Leichtfried, Mary Lou McDonald, Jean-Claude Martinez, Borut Pahor, Lydia Schenardi, Inger Segelström, Ursula Stenzel, Ari Vatanen, Margrietus van den Berg, Marios Matsakis |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 9

ja: Philip Claeys, Koenraad Dillen, Ursula Stenzel och Frank Vanhecke

nej: Jan Andersson, Bairbre de Brún, Maria da Assunção Esteves, Ewa Hedkvist Petersen, Gunnar Hökmark, Jas Gawronski, Anna Ibrisagic, Carl Lang, Jörg Leichtfried, Mary Lou McDonald, Jean-Claude Martinez, Borut Pahor, Lydia Schenardi, Inger Segelström, Ursula Stenzel, Ari Vatanen, Margrietus van den Berg, Marios Matsakis

| — | ändringsförslag 10

  nej: Paul van Buitenen, Bairbre de Brún, Maria da Assunção Esteves, Jas Gawronski, Carl Lang, Jörg Leichtfried, Fernand Le Rachinel, Mary Lou McDonald, Borut Pahor, Alyn Smith, Bart Staes, Margrietus van den Berg, Marios Matsakis

  nedlagda röster: Koenraad Dillen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 10

nej: Paul van Buitenen, Bairbre de Brún, Maria da Assunção Esteves, Jas Gawronski, Carl Lang, Jörg Leichtfried, Fernand Le Rachinel, Mary Lou McDonald, Borut Pahor, Alyn Smith, Bart Staes, Margrietus van den Berg, Marios Matsakis

nedlagda röster: Koenraad Dillen

| — | ändringsförslag 11

  ja: Margrietus van den Berg, Daniel Caspary, Philip Claeys, Koenraad Dillen, Eluned Morgan och Frank Vanhecke

  nedlagda röster: Alexander Radwan |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 11

ja: Margrietus van den Berg, Daniel Caspary, Philip Claeys, Koenraad Dillen, Eluned Morgan och Frank Vanhecke

nedlagda röster: Alexander Radwan

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Fausto Bertinotti och Roberto Musacchio |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Fausto Bertinotti och Roberto Musacchio

Betänkande Alexander Stubb - A6-0066/2005

| — | ändringsförslag 1

  nej: Pervenche Berès och Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

nej: Pervenche Berès och Anders Wijkman

Betänkande Glenys Kinnock - A6-0075/2005

| — | ändringsförslag 7

  nej: Linda McAvan |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 7

nej: Linda McAvan

| — | ändringsförslag 11

  ja: Françoise Grossetête

  nej: Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 11

ja: Françoise Grossetête

nej: Anders Wijkman

| — | ändringsförslag 12

  nej: Marianne Thyssen |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 12

nej: Marianne Thyssen

| — | ändringsförslag 14

  nej: Marie Panayotopoulos-Cassiotou |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 14

nej: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

| — | ändringsförslag 15

  nej: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

  nedlagda röster: Geoffrey Van Orden |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 15

nej: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

nedlagda röster: Geoffrey Van Orden

| — | ändringsförslag 16

  nej: Marie Panayotopoulos-Cassiotou |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 16

nej: Marie Panayotopoulos-Cassiotou

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Robert Goebbels |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Robert Goebbels

(Sammanträdet avbröts kl. 13.05 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

12.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Pervenche Berès hade låtit meddela att hon hade varit närvarande men att hennes namn inte förekom på närvarolistan.

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

13.   Republiken Bulgariens begäran om anslutning till EU *** - Republiken Bulgariens begäran om att bli medlem av Europeiska unionen - Rumäniens ansökan om medlemskap i EU *** - Republiken Rumäniens begäran om att bli medlem av Europeiska unionen - Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutning (debatt)

Rekommendation om Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen [AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Geoffrey Van Orden (A6-0082/2005).

Betänkande om Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen [2005/2029(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Geoffrey Van Orden (A6-0078/2005).

Rekommendation om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen [AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Pierre Moscovici (A6-0083/2005).

Betänkande om Rumäniens ansökan om medlemskap i EU [2005/2028(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Pierre Moscovici (A6-0077/2005).

Betänkande om de ekonomiska följderna av Rumäniens och Bulgariens anslutning [2005/2031(INI)] - Budgetutskottet. Medföredragande: Reimer Böge och Bárbara Dührkop Dührkop (A6-0090/2005)

Geoffrey Van Orden redogjorde för betänkandet och rekommendationen.

Pierre Moscovici redogjorde för betänkandet och rekommendationen.

Bárbara Dührkop Dührkop och Reimer Böge redogjorde för betänkandet.

Talare: Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen).

Talare: Albert Jan Maat (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Francisco José Millán Mon för PPE-DE-gruppen, Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, och Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

Talare: Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Inese Vaidere för UENgruppen, Alessandro Battilocchio, grupplös, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Alexandra Dobolyi, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Milan Horáček, Vladimír Remek, Mirosław Mariusz Piotrowski, Marcin Libicki, Hans-Peter Martin, Markus Ferber, Hannes Swoboda, Anne E. Jensen, Rebecca Harms, Georgios Karatzaferis, Salvatore Tatarella, Jan Tadeusz Masiel, Guido Podestà, Klaus Hänsch, Nicholson of Winterbourne, Mario Borghezio, Andreas Mölzer, Kinga Gál, Libor Rouček, Ioannis Varvitsiotis, Csaba Sándor Tabajdi, Christopher Beazley, Jo Leinen, Mairead McGuinness, María Isabel Salinas García, Ville Itälä, Teresa Riera Madurell och Ole Christensen.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Nicolas Schmit och Olli Rehn

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.2 i protokollet av den 13.4.2005, punkt 4.3 i protokollet av den 13.4.2005, punkt 4.4 i protokollet av den 13.4.2005, punkt 4.5 i protokollet av den 13.4.2005 och punkt 4.6 i protokollet av den 13.4.2005.

(Sammanträdet avbröts kl. 17.20 i avvaktan på nästa punkt som skulle avhandlas på fastställd tid, och återupptogs kl. 17.30.)

14.   Riktlinjer för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken (debatt)

Meddelande från kommissionen: Riktlinjer för den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitiken.

Günther Verheugen (kommissionens vice ordförande), Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen) och Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) redogjorde för meddelandet.

Talare: Jan Andersson, Carlo Fatuzzo, Anne Van Lancker, Piia-Noora Kauppi, Elisabeth Schroedter och Robert Goebbels ställde frågor till kommissionen varpå Günther Verheugen, Vladimír Špidla och Joaquín Almunia svarade på de frågor som berörde dem.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Talmannen förklarade debatten avslutad.

15.   Frågestund (frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0163/2005).

Första delen

Fråga 42 (Enrique Barón Crespo): Undersökning om mordet på journalisten José Couso, europeisk medborgare i Irak.

Fråga 76 (Willy Meyer Pleite): Utredning av mordet på journalisten José Couso i Irak.

Fråga 77 (David Hammerstein Mintz): Utredning av mordet på den europeiske medborgaren och journalisten José Couso i Irak.

Fråga 78 (Josu Ortuondo Larrea): Utredning av dödsskjutningen av journalisten José Couso i Irak.

Fråga 79 (Jean-Marie Cavada): Utredning av journalisten José Cousos död.

Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) svarade på frågorna samt följdfrågor från Enrique Barón Crespo.

Fråga 43 (Philip Bushill-Matthews): Bristande rösträtt för medborgare som är bosatta utomlands i förbindelse med folkomröstningen om EU:s konstitution.

Neelie Kroes (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Philip Bushill-Matthews och David Martin.

Fråga 44 (Liam Aylward): Sockerbaserad bioetanol.

Neelie Kroes besvarade frågan samt en följdfråga från Liam Aylward.

Andra delen

Fråga 45 (Bart Staes): Konkurrensregler och statligt stöd till kärnkraftssektorn.

Neelie Kroes besvarade frågan samt en följdfråga från Bart Staes.

Fråga 46 (Katerina Batzeli): Fusioner på det audiovisuella området.

Neelie Kroes besvarade frågan.

Fråga 47 (Gay Mitchell): Statsstöd.

Neelie Kroes besvarade frågan samt följdfrågor från Gay Mitchell och Avril Doyle.

Fråga 48 (Glyn Ford): Biljetter till världscupen.

Neelie Kroes besvarade frågan samt en följdfråga från Glyn Ford.

Fråga 49 (Dimitrios Papadimoulis): Deponering av giftigt och farligt avfall i Grekland.

Stavros Dimas (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Dimitrios Papadimoulis.

Fråga 50 (Mairead McGuinness): Efterlevnad av nitratdirektivet.

Stavros Dimas besvarade frågan samt följdfrågor från Mairead McGuinness, James Hugh Allister och Proinsias De Rossa.

Frågorna 51-58 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 59 (Bernd Posselt): Kosovos status.

Olli Rehn (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Fråga 60 (David Martin): Rättsreformer i Bulgarien.

Olli Rehn besvarade frågan samt följdfrågor från David Martin och Panagiotis Beglitis.

Fråga 61 (Anna Hedh): Kvinnors rätt till arbete i Turkiet.

Olli Rehn besvarade frågan samt en följdfråga från Ewa Hedkvist Petersen (ersättare för frågeställaren).

Fråga 62 (Panagiotis Beglitis): Byggandet och ibruktagandet av tre kärnkraftverk i Turkiet.

Olli Rehn besvarade frågan samt en följdfråga från Panagiotis Beglitis.

Talare: Marios Matsakis om organisationen av frågestunden.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.40 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Dagmar ROTH-BEHRENDT

Vice talman

16.   Globalt hot av influensa-pandemi (debatt)

Uttalande av kommissionen: Globalt hot av influensa-pandemi

Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: John Bowis för PPE-DE-gruppen, Linda McAvan för PSE-gruppen, Jules Maaten för ALDE-gruppen, Kathy Sinnott för IND/DEM-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Françoise Grossetête, John Attard-Montalto, Milan Gaľa och Markos Kyprianou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

17.   Kommissionens årliga politiska strategi för 2006 (debatt)

Betänkande om budgeten för 2006: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin [2004/2270 (BUD)] - Budgetutskottet.

Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0071/2005)

Giovanni Pittella redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Dalia Grybauskaitė (ledamot av kommissionen).

Talare: Nirj Deva (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), David Martin (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Rosa Miguélez Ramos (föredragande av yttrande från utskottet PECH), Laima Liucija Andrikienė för PPE-DE-gruppen, Catherine Guy-Quint för PSE-gruppen, Anne E. Jensen för ALDE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, och Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.12 i protokollet av den 13.4.2005.

18.   Regionalpolitiska utmaningar - De regionalpolitiska utmaningarna inom ramen för budgetplanen för 2007-2013 (debatt)

Muntlig fråga ställd av Gerardo Galeote Quecedo, Konstantinos Hatzidakis, Sérgio Marques för PPE-DEgruppen, Constanze Angela Krehl, Bárbara Dührkop Dührkop, Marilisa Xenogiannakopoulou och António Costa för PSE-gruppen, till kommissionen: Nya regionalpolitiska utmaningar (B6-0161/2005).

Muntlig fråga ställd av Pedro Guerreiro, Bairbre de Brún och Kyriacos Triantaphyllides för GUE/NGL-gruppen, till kommissionen: De regionalpolitiska utmaningarna inom ramen för budgetplanen för 2007-2013 (B6-0170/2005)

Gerardo Galeote Quecedo, Constanze Angela Krehl och Pedro Guerreiro utvecklade de muntliga frågorna.

Danuta Hübner (ledamot av kommissionen) besvarade de muntliga frågorna.

Talare: Konstantinos Hatzidakis för PPE-DE-gruppen, Bárbara Dührkop Dührkop för PSE-gruppen, Kyösti Tapio Virrankoski för ALDE-gruppen, Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, Bairbre de Brún för GUE/NGL-gruppen (som delvis yttrade sig på iriska, varpå talmannen påtalade att det språket inte tolkas i kammaren), Mirosław Mariusz Piotrowski för IND/DEM-gruppen, Adam Jerzy Bielan för UEN-gruppen, Sérgio Marques, Marilisa Xenogiannakopoulou, Alyn Smith, Dimitrios Papadimoulis, Rolf Berend, Jamila Madeira, Jan Olbrycht, Tunne Kelam och Danuta Hübner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

19.   Ekodesign för energianvändande produkter ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG [11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Frédérique Ries (A6-0057/2005).

Frédérique Ries redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Talare: Peter Liese för PPE-DE-gruppen, Karin Scheele för PSE-gruppen, Holger Krahmer för ALDE-gruppen, Claude Turmes för Verts/ALE-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Evangelia Tzampazi, Eija-Riitta Korhola och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.9 i protokollet av den 13.4.2005.

20.   Svavelhalten i marina bränslen ***II (debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen [12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Satu Hassi (A6-0056/2005).

Satu Hassi redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen.

Talare: Stavros Dimas (ledamot av kommissionen)

Talare: Aldis Kušķis för PPE-DE-gruppen, Linda McAvan för PSE-gruppen, Jonas Sjöstedt för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Åsa Westlund och Stavros Dimas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.10 i protokollet av den 13.4.2005.

21.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 356.376/OJME).

22.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.40.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Miroslav Ouzký

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Bresso, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Paleckis, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Statligt stöd för regionala ändamål

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

en enda omröstning

+

2.   Gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) ***I

Betänkande: GALEOTE QUECEDO (A6-0067/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

en enda omröstning

+

3.   Utnämning av Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron *

Betänkande: DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA (A6-0079/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

en enda omröstning

+

4.   Europeiska polisakademin (CEPOL) *

Betänkande: DEMETRIOU (A6-0059/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | ONU | + | 479, 43, 27 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

en enda omröstning

ONU

+

479, 43, 27

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

5.   Närsjöfarten

Betänkande: NAVARRO (A6-0055/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | ONU | + | 589, 7, 13 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

en enda omröstning

ONU

+

589, 7, 13

Föredraganden föreslog följande muntliga ändring:

C. Närsjöfarten står för över 40 procent av trafiken inom EU och är en integrerad del av det europeiska transportsystemet, eftersom man med närsjöfart avser varu-
  och persontransport
  till havs
  eller på inre vattenvägar mellan
  Europas hamnar, eller mellan dessa hamnar och hamnar i länder utanför Europa med en kust vid innanhav som gränsar till Europa.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

6.   Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte: särskilt förfarande - underlättande av inresa - enhetliga viseringar ***I

Betänkande: PEILLON (A6-0054/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till direktiv |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning | 1-14
  16-24 | utskottet | | + | |
| efter skäl 12 | 32 | PSE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |
| Rekommendation 1 |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning | 25-28 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |
| Rekommendation 2 |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning | 29-31 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Förslag till direktiv

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning

1-14

16-24

utskottet

+

efter skäl 12

32

PSE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Rekommendation 1

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning

25-28

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Rekommendation 2

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning

29-31

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Äf 15 gäller inte alla språkversioner och togs därför inte upp till omröstning (se artikel 151.1 d i arbetsordningen)

7.   Farliga ämnen

Resolutionsförslag: B6-0218/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag från miljöutskottet




  (B6-0218/2005) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag från miljöutskottet

(B6-0218/2005)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

8.   Rättssäkerhetsgarantier i brottmål *

Betänkande: BUITENWEG (A6-0064/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning | 1-3
  5
  6
  8-42
  44-50 | utskottet | | + | |
| skäl 8 | 51 | Verts/ALE | | + | muntlig ändring |
| 4 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | ONU | + | 558, 70, 12 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 523, 68, 13 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning

1-3

5

6

8-42

44-50

utskottet

+

skäl 8

51

Verts/ALE

+

muntlig ändring

4

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

ONU

+

558, 70, 12

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

523, 68, 13

Äf 7 och 43 gäller inte alla språkversioner och togs därför inte upp till omröstning (se artikel 151.1 d i arbetsordningen)

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Verts/ALE: ändrat förslag

Övrigt

Buitenweg hade flyttat följande muntliga ändringsförslag till äf 51: ”bör” skall ersättas med ”skall”

9.   Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III

Betänkande: WYNN (A6-0070/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 542, 71, 10 |
| Beslut om avslutande av räkenskaperna |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 546, 72, 14 |
| Resolutionsförslag |
| punkt 1 | 1 | PSE | | + | |
| punkt 2 | 2 | PSE | | + | |
| punkt 3 | 3 | PSE | | + | |
| efter punkt 8 | 4 | PSE | EO | + | 385, 244, 12 |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | ONU | + | 606, 14, 16 |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | ONU | + | 605, 11, 10 |
| punkt 60 | punkt | originaltexten | ONU | + | 608, 10, 14 |
| punkt 64 | punkt | originaltexten | ONU | + | 615, 9,6 |
| punkt 67 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 384, 234, 22 |
| punkt 70 | punkt | originaltexten | ONU | + | 622, 12, 5 |
| punkt 71 | punkt | originaltexten | ONU | + | 598, 25, 5 |
| punkt 79 | punkt | originaltexten | ONU | + | 620, 10, 9 |
| punkt 97 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 107 | punkt | originaltexten | ONU | + | 605, 18, 8 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 563, 40, 38 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

542, 71, 10

Beslut om avslutande av räkenskaperna

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

546, 72, 14

Resolutionsförslag

punkt 1

1

PSE

+

punkt 2

2

PSE

+

punkt 3

3

PSE

+

efter punkt 8

4

PSE

EO

+

385, 244, 12

punkt 17

punkt

originaltexten

ONU

+

606, 14, 16

punkt 24

punkt

originaltexten

ONU

+

605, 11, 10

punkt 60

punkt

originaltexten

ONU

+

608, 10, 14

punkt 64

punkt

originaltexten

ONU

+

615, 9,6

punkt 67

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

384, 234, 22

punkt 70

punkt

originaltexten

ONU

+

622, 12, 5

punkt 71

punkt

originaltexten

ONU

+

598, 25, 5

punkt 79

punkt

originaltexten

ONU

+

620, 10, 9

punkt 97

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 107

punkt

originaltexten

ONU

+

605, 18, 8

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

563, 40, 38

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: beslutet om beviljande av ansvarsfrihet, beslutet om avslutande av räkenskaperna, punkterna 17, 24, 60, 64, 70, 71, 79 och 107 i resolutionen samt slutomröstning

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkterna 67 och 97

10.   Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I

Betänkande: JUKNEVIČIENĖ (A6-0063/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslut (i sin helhet) | ONU | + | 551, 80, 7 |
| Resolutionsförslag |
| efter punkt 48 | 6 | ALDE | EO | — | 257, 353, 26 |
| punkt 50 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 52 | 11 | IND/DEM | delad ONU | | |
| 1 | — | 259, 345, 32 |
| 2 | ↓ | |
| efter punkt 53 | 3 | ALDE | | — | |
| punkt 54 | 8D | PPE-DE | EO | + | 386, 211, 35 |
| efter punkt 54 | 1 | ALDE | delad/ONU | | |
| 1 | — | 266, 340, 28 |
| 2 | ↓ | |
| efter punkt 60 | 4 | ALDE | ONU | — | 264, 354, 23 |
| punkt 63 | 5 | ALDE + Verts/ALE | ONU | — | 248, 351, 39 |
| 12 | IND/DEM | | — | |
| efter punkt 63 | 2 | ALDE | ONU | — | 248, 349, 45 |
| punkt 76 | 9 | PPE-DE | ONU | + | 333, 227, 82 |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 77 | 10D | PPE-DE | ONU | + | 350, 208, 61 |
| efter punkt 81 | 7 | ALDE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 483, 69, 78 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslut (i sin helhet)

ONU

+

551, 80, 7

Resolutionsförslag

efter punkt 48

6

ALDE

EO

—

257, 353, 26

punkt 50

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 52

11

IND/DEM

delad ONU

1

—

259, 345, 32

2

↓

efter punkt 53

3

ALDE

—

punkt 54

8D

PPE-DE

EO

+

386, 211, 35

efter punkt 54

1

ALDE

delad/ONU

1

—

266, 340, 28

2

↓

efter punkt 60

4

ALDE

ONU

—

264, 354, 23

punkt 63

5

ALDE + Verts/ALE

ONU

—

248, 351, 39

12

IND/DEM

—

efter punkt 63

2

ALDE

ONU

—

248, 349, 45

punkt 76

9

PPE-DE

ONU

+

333, 227, 82

punkt

originaltexten

↓

punkt 77

10D

PPE-DE

ONU

+

350, 208, 61

efter punkt 81

7

ALDE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

483, 69, 78

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 50

Första delen:”Europaparlamentet stöder ... om ledamotsstadgan”

Andra delen:”och införa ... Europaparlamentets ledamöter”

ALDE

äf 11

Första delen:”Europaparlamentet uppdrar åt ... de faktiska kostnaderna”

Andra delen:”eller de lägsta publicerade biljettpriserna.”

GUE/NGL

äf 11

Första delen:”Europaparlamentet uppdrar åt ... de faktiska kostnaderna”

Andra delen:”eller de lägsta publicerade biljettpriserna.”

äf 1

Första delen:”Europaparlamentet rekommenderar presidiet att ... parlamentsersättningar”

Andra delen:”Under vissa omständigheter ... avstängs från parlamentet”

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: punkt 76, äf 9 samt slutomröstning om resolutionen

ALDE: äf 1, 2, 4 och 9 samt slutomröstning om resolutionen

Verts/ALE: äf 5, äf 10D

IND/DEM: äf 11

GUE/NGL: punkt 76

11.   Ansvarsfrihet 2003: Avsnitt II, IV, V, VI, VII, VIII i den allmänna budgeten

Betänkande: STUBB (A6-0066/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Avsnitt II - rådet |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 2. Avsnitt IV - domstolen |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 3. Avsnitt V - revisionsrätten |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 4. Avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 554, 58, 22 |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 547, 55, 23 |
| 5. Avsnitt VII - Regionkommittén |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 541, 64, 21 |
| Resolutionsförslag |
| punkt 10 | 1 | IND/DEM | ONU | — | 127, 500, 14 |
| punkt 12 | 2 | IND/DEM | ONU | — | 113, 509, 13 |
| punkt 13 | 3 | IND/DEM | ONU | | 111, 502, 16 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 570, 56, 10 |
| 6. Avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

1. Avsnitt II - rådet

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

2. Avsnitt IV - domstolen

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

3. Avsnitt V - revisionsrätten

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

4. Avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

554, 58, 22

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

547, 55, 23

5. Avsnitt VII - Regionkommittén

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

541, 64, 21

Resolutionsförslag

punkt 10

1

IND/DEM

ONU

—

127, 500, 14

punkt 12

2

IND/DEM

ONU

—

113, 509, 13

punkt 13

3

IND/DEM

ONU

111, 502, 16

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

570, 56, 10

6. Avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: beslut om beviljande av ansvarsfrihet och resolution [Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, regionkommittén]

IND/DEM: beslut om beviljande av ansvarsfrihet samt äf 1, 2 och 3 [regionkommittén]

12.   Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

Betänkande: AYALA SENDER/SCHLYTER (A6-0074/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Europeiska byrån för återuppbyggnad |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 2. Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 3. Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 4. Europeiska miljöbyrån |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 5. Europeiska arbetsmiljöbyrån |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 6. Europeiska läkemedelsmyndigheten |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 7. Översättningscentrum för Europeiska unionens organ |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 8. Eurojust |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 557, 47, 30 |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 9. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 10. Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 11. Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 556, 55, 26 |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 12. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 13. Europeiska sjösäkerhetsbyrån |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 563, 49, 26 |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| 14. Europeiska byrån för luftfartssäkerhet |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 565, 47, 26 |
| Resolutionsförslag |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

1. Europeiska byrån för återuppbyggnad

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

2. Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

3. Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

4. Europeiska miljöbyrån

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

5. Europeiska arbetsmiljöbyrån

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

6. Europeiska läkemedelsmyndigheten

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

7. Översättningscentrum för Europeiska unionens organ

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

8. Eurojust

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

557, 47, 30

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

9. Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

10. Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

11. Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

556, 55, 26

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

12. Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

13. Europeiska sjösäkerhetsbyrån

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

563, 49, 26

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

14. Europeiska byrån för luftfartssäkerhet

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

565, 47, 26

Resolutionsförslag

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: beslut om beviljande av ansvarsfrihet för Eurojust, centrumet för övervakning av rasism, sjösäkerhetsbyrån, byrån för luftfartssäkerhet

13.   Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden

Betänkande: XENOGIANNAKOPOULOU (A6-0069/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beslut om beviljande av ansvarsfrihet |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 553, 52, 25 |
| Beslut om avslutande av räkenskaperna |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 554, 55, 23 |
| Resolutionsförslag |
| punkt 19 | | originaltexten | ONU | + | 573, 38, 26 |
| punkt 25 | | originaltexten | ONU | + | 571, 33, 28 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 556, 70, 10 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Beslut om beviljande av ansvarsfrihet

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

553, 52, 25

Beslut om avslutande av räkenskaperna

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

554, 55, 23

Resolutionsförslag

punkt 19

originaltexten

ONU

+

573, 38, 26

punkt 25

originaltexten

ONU

+

571, 33, 28

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

556, 70, 10

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: beslut om beviljande av ansvarsfrihet, avslutande av räkenskaperna, punkterna 19 och 25 samt slutomröstning om resolutionen

14.   Utvecklingsmålen i FN:s millenniedeklaration

Betänkande: KINNOCK (A6-0075/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 19 | 17 | GUE/NGL | | — | |
| efter punkt 21 | 3 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 37 | 11 | IND/DEM | ONU | — | 272, 360, 8 |
| punkt 41 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 47 | 12D | IND/DEM | ONU | — | 256, 364, 11 |
| 14 | PPE-DE | ONU | — | 262, 355, 19 |
| punkt 48 | 15D | PPE-DE | ONU | — | 262, 364, 14 |
| 13 | IND/DEM | ONU | — | 262, 351, 20 |
| efter punkt 53 | 4 | Verts/ALE | EO | + | 336, 266, 17 |
| efter punkt 55 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 57 | 6 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 60 | 9 | GUE/NGL | EO | + | 357, 257, 15 |
| efter punkt 67 | 7 | Verts/ALE | ONU | — | 79, 506, 40 |
| 8 | Verts/ALE | ONU | — | 126, 474, 29 |
| punkt 79 | 1 | PSE | | + | |
| skäl O | 10 | IND/DEM | ONU | — | 245, 359, 21 |
| 16 | PPE-DE | ONU | — | 267, 346, 17 |
| efter skäl P | 2 | Verts/ALE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 539, 52, 19 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter punkt 19

17

GUE/NGL

—

efter punkt 21

3

Verts/ALE

+

punkt 37

11

IND/DEM

ONU

—

272, 360, 8

punkt 41

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 47

12D

IND/DEM

ONU

—

256, 364, 11

14

PPE-DE

ONU

—

262, 355, 19

punkt 48

15D

PPE-DE

ONU

—

262, 364, 14

13

IND/DEM

ONU

—

262, 351, 20

efter punkt 53

4

Verts/ALE

EO

+

336, 266, 17

efter punkt 55

5

Verts/ALE

+

punkt 57

6

Verts/ALE

—

efter punkt 60

9

GUE/NGL

EO

+

357, 257, 15

efter punkt 67

7

Verts/ALE

ONU

—

79, 506, 40

8

Verts/ALE

ONU

—

126, 474, 29

punkt 79

1

PSE

+

skäl O

10

IND/DEM

ONU

—

245, 359, 21

16

PPE-DE

ONU

—

267, 346, 17

efter skäl P

2

Verts/ALE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

539, 52, 19

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 7 och 8

IND/DEM: slutomröstning, äf 13 och 14

PPE-DE: äf 12, 14, 15 och 16

PSE: äf 10, 11, 12, 13, 14, 15 och 16 samt slutomröstning

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

punkt 41

Första delen:«Europaparlamentet stöder ... prisvärda läkemedel»

Andra delen:”och betonar ... kontrolleras noggrant”

Övrigt

Ordet
  ”alla”
  punkt 47 i originalet är felaktigt och skall ersättas av
  ”många”
  .

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Demetriou A6-0059/2005

Ja-röster: 479

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Brie, Kaufmann, Maštálka, Portas, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bresso, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Hasse Ferreira, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roth-Behrendt, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 43

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Pafilis, Pflüger, Sjöstedt, Svensson, Wagenknecht

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Hannan

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 27

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Remek, Rizzo, Seppänen, Wurtz, Zimmer

NI: Belohorská, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Heaton-Harris, Helmer, Panayotopoulos-Cassiotou

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Navarro A6-0055/2005

Ja-röster: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 7

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Allister, Kozlík, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Landsbergis

UEN: Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betänkande Buitenweg A6-0064/2005

Ja-röster: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 70

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Coelho, Descamps, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hudacký, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre

Nedlagda röster: 12

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis

IND/DEM: Louis

NI: Belohorská, Kozlík

PPE-DE: McMillan-Scott, Reul

UEN: Janowski, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betänkande Buitenweg A6-0064/2005

Ja-röster: 523

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 68

ALDE: Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Sjöstedt

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Mantovani, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre

Nedlagda röster: 13

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Pafilis, Svensson

NI: Kozlík, Martinez

PPE-DE: Reul, Vlasák

UEN: Szymański

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

5.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Nej-röster: 71

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Krarup, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Konrad

6.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 546

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 72

GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Schenardi

PPE-DE: Podkański

UEN: Krasts

Verts/ALE: Lucas

7.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 606

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 14

GUE/NGL: Pafilis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Vlasák

Nedlagda röster: 16

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Nattrass, Wise

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Rutowicz

PSE: Skinner

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

8.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 605

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 11

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux, Speroni

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 608

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 10

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Louis, Nattrass, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 615

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 9

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 622

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 12

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Vlasák

Nedlagda röster: 5

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

12.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 598

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 25

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Nedlagda röster: 5

NI: Allister, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 620

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 10

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Jørgensen

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 605

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 18

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Schenardi

Nedlagda röster: 8

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Romagnoli, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

15.   Betänkande Wynn A6-0070/2005

Ja-röster: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 40

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Callanan, Hannan, Heaton-Harris, Helmer

UEN: Camre

Nedlagda röster: 38

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott, Železný

NI: Battilocchio, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Harbour, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 551

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 80

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Krarup, Maštálka, Meijer, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Stroz

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Tarand

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 7

GUE/NGL: Pafilis, Portas

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Kozlík

PSE: Skinner

17.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 259

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin

Hans-Peter, Masiel, Resetarits, RutowiczPPE-DE

: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gawronski, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Wijkman, Wortmann-Kool, ZvěřinaPSE

: Andersson, Attard-Montalto, Berger, Berman, Bösch, Bullmann, Cashman, Christensen, Corbett, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert, Ford, Gebhardt, Gill, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Lehtinen, Leichtfried, McAvan, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Myller, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Prets, Rasmussen, Roth-Behrendt, Rothe, Scheele, Segelström, Stihler, Stockmann, Swoboda, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, WynnUEN: Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 345

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, Fourtou, Letta, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Toia

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, Guidoni, Henin, Kohlíček, Musacchio, Ransdorf, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Reynaud, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Tatarella

Nedlagda röster: 32

ALDE: Jäätteenmäki, Lax, Matsakis, Oviir, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Flasarová, Maštálka, Morgantini

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Ferber, Schmitt Ingo

PSE: El Khadraoui, Gruber

UEN: Aylward, Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Zīle

18.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 266

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Karas, Kirkhope, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Berman, Cashman, Christensen, Corbett, De Rossa, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Evans Robert, Falbr, Ford, Gebhardt, Gill, Grech, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, McAvan, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Muscat, Piecyk, Roth-Behrendt, Stihler, Stockmann, Thomsen, Titley, Van Lancker, Whitehead, Wynn

UEN: Kristovskis, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 340

ALDE: Fourtou, Matsakis

GUE/NGL: Adamou, Stroz, Triantaphyllides

NI: Bobošíková, Dillen, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bresso, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Kamiński, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Tatarella

Nedlagda röster: 28

ALDE: Neyts-Uyttebroeck, Polfer

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Remek

NI: Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Ferber, Podkański, Radwan, Schmitt Ingo

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

19.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 264

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Krarup, Markov, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Deß, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Friedrich, Gahler, Gál, Gawronski, Goepel, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Langen, Lehne, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Purvis, Radwan, Reul, Schwab, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zvěřina

PSE: van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bullmann, Cashman, Christensen, Corbett, De Vits, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ford, Gebhardt, Gill, Hänsch, Honeyball, Howitt, Hughes, Jørgensen, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Mann Erika, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Myller, Piecyk, Prets, Roth-Behrendt, Rothe, Scheele, Stihler, Stockmann, Thomsen, Titley, Van Lancker, Walter, Weiler, Whitehead, Wynn

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 354

ALDE: Andria, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Fourtou, Jäätteenmäki, Lax, Matsakis, Oviir, Pistelli, Prodi, Savi, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Brejc, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Fatuzzo, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klich, Konrad, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Westlund, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 23

ALDE: Gentvilas, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Pafilis, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Coûteaux

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mote, Schenardi

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Esteves, Schmitt Ingo

PSE: Andersson, Swoboda, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 248

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gawronski, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bullmann, Christensen, De Vits, Duin, El Khadraoui, Evans Robert, Gebhardt, Grech, Hänsch, Hedkvist Petersen, Jöns, Jørgensen, Leichtfried, McAvan, Mann Erika, Mastenbroek, Muscat, Myller, Piecyk, Roth-Behrendt, Rothe, Scheele, Segelström, Stihler, Stockmann, Swoboda, Thomsen, Van Lancker, Weiler, Westlund

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 351

ALDE: Andria, Bourlanges, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Fourtou, Griesbeck, Matsakis, Pistelli, Prodi, Toia

GUE/NGL: Guidoni, Rizzo

IND/DEM: Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Romagnoli

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Bono, Bresso, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella

Nedlagda röster: 39

ALDE: Beaupuy, Cavada, De Sarnez, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Ransdorf, Stroz

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Brepoels, Busuttil, Casa, Liese

PSE: Bösch, Ettl, Falbr, Ilves, Prets, Wiersma

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 248

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Korhola, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Berman, Cashman, Christensen, Corbett, De Vits, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Evans Robert, Ford, Gill, Grech, Hedkvist Petersen, Honeyball, Hughes, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Leichtfried, Lévai, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Muscat, Myller, Prets, Roth-Behrendt, Scheele, Segelström, Stihler, Swoboda, Thomsen, Titley, Van Lancker, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 349

ALDE: Cocilovo, Matsakis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Tatarella

Nedlagda röster: 45

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, De Sarnez, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Maštálka, Ransdorf, Stroz

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Liese

PSE: Duin, Falbr, Gebhardt, Mann Erika, Piecyk, Stockmann

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski

Verts/ALE: van Buitenen, Frassoni

22.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 333

ALDE: Andrejevs, Birutis, Davies, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Liese, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, Busquin, Christensen, Correia, De Vits, Duin, Ettl, Fazakas, Glante, Golik, Grech, Haug, Hedkvist Petersen, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Mann Erika, Muscat, Myller, Pahor, Prets, Rasmussen, Roth-Behrendt, Scheele, Segelström, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Thomsen, Wiersma

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Nej-röster: 227

ALDE: Alvaro, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Griesbeck, Hennis-Plasschaert, Jensen, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Letta, Malmström, Morillon, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Toia

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis

NI: Gollnisch, Le Pen Jean-Marie

PPE-DE: Belet, Daul, Descamps, De Veyrac, Doorn, Eurlings, Fjellner, Florenz, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grosch, Grossetête, Guellec, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Kauppi, Lehne, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, van Nistelrooij, Pack, Saïfi, Schmitt Pál, Schwab, Spautz, Stenzel, Stubb, Sudre, Thyssen, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bresso, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Douay, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Gill, Goebbels, Gomes, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schulz, Sifunakis, Stihler, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 82

ALDE: Budreikaitė, Hall, Krahmer, Sterckx

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, Morgantini, Musacchio, Ransdorf, Sjöstedt, Stroz

IND/DEM: Speroni

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Lang, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Friedrich, Klamt, Lewandowski, Schöpflin, Schröder

PSE: Badía i Cutchet, Bono, Calabuig Rull, Carnero González, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Grabowska, Gruber, Krehl, Kreissl-Dörfler, McAvan, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Napoletano, Rapkay, Rosati, Rothe, Rouček, Salinas García, Sánchez Presedo, Skinner, Sornosa Martínez, Tabajdi, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Didžiokas, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: Schlyter

23.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 350

ALDE: Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Matsakis, Morillon, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Savi, Staniszewska, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Markov, Maštálka, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Březina, Brunetta, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berlinguer, Bono, Bresso, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Castex, Cercas, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Douay, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Glante, Golik, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hutchinson, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pittella, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sakalas, Savary, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Whitehead, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf, Hassi, Jonckheer, Kallenbach, Lichtenberger, Lipietz, Rühle, Smith, Staes

Nej-röster: 208

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Ek, Geremek, Guardans Cambó, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Van Hecke, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, McDonald, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Daul, Doorn, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Fajmon, Florenz, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Graça Moura, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Mikolášik, Nicholson, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Protasiewicz, Purvis, Schmitt Ingo, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zvěřina

PSE: Andersson, van den Berg, Berger, Berman, Bullmann, van den Burg, Casaca, Cashman, Christensen, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Evans Robert, Fazakas, Ford, Gebhardt, Gill, Gröner, Gruber, Hänsch, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Mikko, Moraes, Morgan, Öger, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Roth-Behrendt, Rothe, Sacconi, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Szymański

Verts/ALE: Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Lagendijk, Lambert, Lucas, Schlyter

Nedlagda röster: 61

ALDE: Duquesne, Gentvilas, Harkin, Kułakowski, Neyts-Uyttebroeck, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Bertinotti, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Meyer Pleite, Papadimoulis

IND/DEM: Borghezio, Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Belet, Brepoels, Busuttil, Casa

PSE: Assis, Carnero González, Díez González, Estrela, Gierek, Lambrinidis, McAvan, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Rosati, Salinas García, Sánchez Presedo, Schulz, Walter

Verts/ALE: van Buitenen, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Özdemir, Onesta, Schmidt, Schroedter, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

24.   Betänkande Juknevičienė A6-0063/2005

Ja-röster: 483

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, McDonald, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 69

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Fourtou, Griesbeck, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Callanan, Daul, Doorn, Eurlings, Florenz, Graça Moura, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Pack, Vlasák, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Castex, Ferreira Anne, Laignel

Nedlagda röster: 78

ALDE: Duff, Ek, Hennis-Plasschaert, Lambsdorff, Malmström, Morillon, Polfer, Sterckx

GUE/NGL: Bertinotti, Brie, Flasarová, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Musacchio, Pafilis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott, Speroni

NI: Allister, Belohorská, Claeys, Dillen, Le Rachinel, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Descamps, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Harbour, Jackson, Jarzembowski, Kauppi, Kirkhope, Lulling, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Duin, Gebhardt, Piecyk, Roth-Behrendt, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tarand

UEN: Berlato, Camre, Szymański

Verts/ALE: van Buitenen, Jonckheer, Voggenhuber

25.   Betänkande Stubb A6-0066/2005 - Avsnitt VI

Ja-röster: 554

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 58

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Kilroy-Silk, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre, Krasts

Nedlagda röster: 22

ALDE: Krahmer

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Pęk, Piotrowski, Rogalski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

26.   Betänkande Stubb A6-0066/2005 - Avsnitt VI

Ja-röster: 547

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 55

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Bresso

UEN: Camre

Nedlagda röster: 23

ALDE: in 't Veld, Krahmer

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski

NI: Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

27.   Betänkande Stubb A6-0066/2005 - Avsnitt VII

Ja-röster: 541

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 64

GUE/NGL: Krarup, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Stroz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Nedlagda röster: 21

ALDE: in 't Veld, Krahmer

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Pęk, Piotrowski, Rogalski

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke

PSE: Evans Robert

UEN: Fotyga

28.   Betänkande Stubb A6-0066/2005

Ja-röster: 127

ALDE: Chatzimarkakis, Lambsdorff, Polfer

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dionisi, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Korhola, Maat, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Roithová, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Wijkman, Zvěřina

PSE: Berès, Kindermann, Krehl, Lehtinen, Prets

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 500

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 14

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Fotyga

29.   Betänkande Stubb A6-0066/2005

Ja-röster: 113

ALDE: Lambsdorff

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 13

NI: Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Fotyga

30.   Betänkande Stubb A6-0066/2005

Ja-röster: 111

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 502

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 16

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Podkański

PSE: Berlinguer

UEN: Fotyga

31.   Betänkande Stubb A6-0066/2005

Ja-röster: 570

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 56

ALDE: Ries

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bowis, Cabrnoch, Callanan, Fajmon, Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Ouzký, Stevenson, Vlasák

PSE: Attard-Montalto, Pinior

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Nedlagda röster: 10

ALDE: Krahmer

GUE/NGL: Pafilis, Seppänen

NI: Allister, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Romagnoli

UEN: Fotyga

32.   Betänkande Ayala Sender/Schlyter A6-0074/2005

Ja-röster: 557

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 47

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Nattrass, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

Nedlagda röster: 30

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Speroni, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger, Voggenhuber

33.   Betänkande Ayala Sender/Schlyter A6-0074/2005

Ja-röster: 556

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 55

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Böge, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wuermeling, Zvěřina

UEN: Camre

Nedlagda röster: 26

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Salvini, Speroni, Železný

NI: Bobošíková, Martinez, Resetarits

PPE-DE: Nassauer, Reul

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Betänkande Ayala Sender/Schlyter A6-0074/2005

Ja-röster: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 49

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Dillen, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Varvitsiotis, Zvěřina

Nedlagda röster: 26

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Krarup, Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Betänkande Ayala Sender/Schlyter A6-0074/2005

Ja-röster: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Pęk, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 47

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Tomczak, Wise, Železný

NI: Allister, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varvitsiotis, Zvěřina

Nedlagda röster: 26

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Wierzejski

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Resetarits, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Betänkande Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Ja-röster: 553

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 52

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Giertych, Krupa, Nattrass, Tomczak, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Nedlagda röster: 25

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Železný

NI: Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Resetarits

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

37.   Betänkande Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Ja-röster: 554

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 55

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Farage, Giertych, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre

Nedlagda röster: 23

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Železný

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

38.   Betänkande Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Ja-röster: 573

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bøezina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pîks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouèek, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáèek, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 38

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, Salvini, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 26

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

39.   Betänkande Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Ja-röster: 571

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíèek, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejèek, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvìøina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beòová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 33

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Salvini, Speroni, Tomczak, Železný

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiñski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymañski, Tatarella, Zîle

Nedlagda röster: 28

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Vanhecke

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

40.   Betänkande Xenogiannakopoulou A6-0069/2005

Ja-röster: 556

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitë, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pîks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beòová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Szymański, Tatarella, Zîle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 70

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

UEN: Camre, Roszkowski

Nedlagda röster: 10

GUE/NGL: Pafilis

IND/DEM: Belder, Blokland, Chruszcz, Karatzaferis, Sinnott

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter, Resetarits

Verts/ALE: van Buitenen

41.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 272

ALDE: Sterckx

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Berès, Berlinguer, Cottigny, Medina Ortega, Stockmann

UEN: Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Isler Béguin

Nej-röster: 360

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Borghezio, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Speroni, Wise

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Cederschiöld, Fjellner, Grossetête, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Langen, Mathieu, Saïfi, Seeberg, Stubb, Vlasto

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Bielan, Crowley, Didžiokas, Kamiński, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

NI: Dillen, Kozlík, Vanhecke

PSE: Muscat

UEN: Aylward, Fotyga, Janowski

Verts/ALE: van Buitenen

42.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 256

ALDE: Guardans Cambó, Harkin, Toia

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Berlinguer

UEN: Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Libicki, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Nej-röster: 364

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Cederschiöld, Doorn, Eurlings, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Jackson, Kasoulides, Kauppi, Martens, Mathieu, Oomen-Ruijten, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Kristovskis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Fajmon, McMillan-Scott, Škottová, Van Orden

UEN: Aylward

Verts/ALE: van Buitenen

43.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 262

ALDE: Harkin

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Grech, Muscat, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 355

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Bowis, Busuttil, Casa, Cederschiöld, Doorn, Esteves, Eurlings, Fjellner, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Jackson, Kauppi, Martens, Mathieu, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Saïfi, Seeberg, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 19

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Borghezio, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Kozlík

PPE-DE: Fajmon, McMillan-Scott, Van Orden, Varvitsiotis

PSE: Attard-Montalto

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

44.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 262

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 364

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Busuttil, Casa, Daul, Doorn, Esteves, Eurlings, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Itälä, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Martens, Mathieu, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Saïfi, Seeberg, Strejček, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Allister, Kozlík

PPE-DE: Belet, Fajmon, McMillan-Scott, Varvitsiotis

PSE: Grech, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

45.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 262

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 351

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Cederschiöld, Daul, Doorn, Eurlings, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Itälä, Kasoulides, Kauppi, Martens, Mathieu, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Saïfi, Seeberg, Stubb, Sudre, Toubon, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 20

IND/DEM: Batten, Bloom, Borghezio, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Speroni, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Belet, Guellec, Varvitsiotis

PSE: Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

46.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 79

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Resetarits

PSE: McAvan

UEN: Camre

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 506

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Borghezio, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Flautre

Nedlagda röster: 40

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PSE: Berger, Bösch, Castex, Ettl, Haug, Leichtfried, Prets, Scheele, Swoboda, Van Lancker

Verts/ALE: van Buitenen

47.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 126

ALDE: Andria, Attwooll, Chiesa, Davies, Duff, Hall, in 't Veld, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Starkevičiūtė, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Dillen, Resetarits

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Carlotti, Castex, Cottigny, De Vits, Douay, El Khadraoui, Ettl, Ferreira Anne, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Laignel, Leichtfried, Moscovici, Reynaud, Rocard, Roure, Scheele, Sornosa Martínez, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Whitehead

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 474

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 29

ALDE: Hennis-Plasschaert

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Coûteaux, Goudin, Louis, Nattrass, Wise

NI: Allister, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PSE: Prets

Verts/ALE: van Buitenen

48.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 245

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański

Nej-röster: 359

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bowis, Cederschiöld, Daul, Fjellner, Gaubert, Gauzès, Grossetête, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Mathieu, Oomen-Ruijten, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stubb, Sudre, Vlasto, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 21

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Borghezio, Clark, Nattrass, Speroni, Wise

NI: Allister, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Mote

PPE-DE: Fontaine, Samaras, Škottová, Thyssen, Van Orden, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

49.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 267

ALDE: Toia, Van Hecke

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Grech, Muscat

UEN: Berlato, Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Turmes

Nej-röster: 346

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Goudin, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bowis, Busuttil, Casa, Kauppi, Mathieu, Purvis, Saïfi, Samaras, Seeberg, Stubb, Vlasto, Záborská

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nedlagda röster: 17

ALDE: Kułakowski

IND/DEM: Batten, Bloom, Clark, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Wise

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Mote

PPE-DE: Fajmon, Nicholson, Van Orden, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto

Verts/ALE: van Buitenen

50.   Betänkande Kinnock A6-0075/2005

Ja-röster: 539

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 52

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Kaczmarek, Klich, Mantovani, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt

UEN: Bielan, Fotyga, Janowski, Kamiński, Libicki, Roszkowski, Szymański

Nedlagda röster: 19

ALDE: Budreikaitė, Harkin

GUE/NGL: Pafilis

NI: Allister, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Helmer, Jarzembowski, Záborská

PSE: Goebbels, Muscat

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Didžiokas, Ó Neachtain, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0083

Gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) till följd av Tjeckiens, Estlands, Cyperns, Lettlands, Litauens, Ungerns, Maltas, Polens, Sloveniens och Slovakiens anslutning till Europeiska unionen (KOM(2004)0592 - C6-0118/2004 - 2004/0202(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0592) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0592) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0118/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 285 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0118/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0067/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0067/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet stöder kommissionens framläggande av ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om huruvida det är lämpligt att inrätta mer detaljerade nivåer i NUTS-klassificeringen för hela Europa i enlighet med artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (2). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder kommissionens framläggande av ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om huruvida det är lämpligt att inrätta mer detaljerade nivåer i NUTS-klassificeringen för hela Europa i enlighet med artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1059/2003 av den 26 maj 2003 om inrättande av en gemensam nomenklatur för statistiska territoriella enheter (NUTS) (2).

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT L 154, 21.6.2003, s. 1.

P6_TA(2005)0084

Utnämning av Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ om skydd av euron mot förfalskning genom att Europol utses till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron (14811/2004 - C6-0221/2004 - 2004/0817(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ (14811/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ (14811/2004) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 30.1 c och 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 30.1 c och 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0221/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0221/2004),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0079/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0079/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att ändra texten i överensstämmelse härmed.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands initiativ.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands regeringar parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen och Förbundsrepubliken Tysklands, Konungariket Spaniens, Republiken Frankrikes, Republiken Italiens och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands regeringar parlamentets ståndpunkt.

| FÖRSLAG TILL FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS, KONUNGARIKET SPANIENS, REPUBLIKEN FRANKRIKES, REPUBLIKEN ITALIENS OCH FÖRENADE KONUNGARIKETS STORBRITANNIEN OCH NORDIRLANDS INITIATIV | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 1 |
| (1) Som lagligt betalningsmedel i tolv medlemsstater har euron
  i allt högre grad
  blivit en världsomspännande valuta och därigenom ett högt prioriterat mål för internationella
  förfalskare
  . | (1) Som lagligt betalningsmedel i tolv medlemsstater har euron
  efterhand
  blivit en världsomspännande valuta
  av största betydelse
  och därigenom
  är förfalskning av euron
  ett högt prioriterat mål för
  nationella och
  internationella
  kriminella organisationer som verkar både i och utanför Europeiska unionen
  . |
| Ändring 2 |
| Skäl 2 |
| (2) Euron har också blivit föremål för penningförfalskare i tredjeländer. | utgår |
| Ändring 3 |
| Skäl 3a (nytt) |
| | (3a) Medlemsstaterna kan inte var och en för sig garantera ett fullgott skydd av euron, eftersom eurosedlar och euromynt är i omlopp även utanför de medlemsstater som ingår i den monetära unionen. |
| Ändring 4 |
| Skäl 3b (nytt) |
| | (3b) Det är även nödvändigt att öka samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och Europol, så att systemet för att skydda euron utanför Europeiska unionen kan förstärkas. |
| Ändring 5 |
| Skäl 4 |
| (4) Den konvention för bekämpande av penningförfalskning som man enades om i Genève den 20 april 1929 (nedan kallad ”Genèvekonventionen”) bör tillämpas effektivare
  inom ramen för den europeiska integreringen
  . | (4) Den
  internationella
  konvention
  jämte protokoll
  för bekämpande av penningförfalskning som man enades om i Genève den 20 april 1929 (nedan kallad ”Genèvekonventionen”) bör tillämpas effektivare
  i syfte att säkerställa ett övergripande, effektivt och homogent skydd av euron
  . |
| Ändring 6 |
| Skäl 5 |
| (5) Tredjeland behöver en central kontaktpunkt för information om falska euro och alla uppgifter om falska euro bör samlas hos Europol för att analyseras. | (5) Tredjeland behöver en central kontaktpunkt för information om falska euro och alla uppgifter om falska euro bör samlas hos Europol för att analyseras
  parallellt och i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i Europeiska unionens medlemsstater
  . |
| Ändring 7 |
| Skäl 6 |
| (6) Med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning anser rådet att det vore lämpligt att alla medlemsstater blir avtalsslutande parter i Genèvekonventionen och inrättar centralbyråer i enlighet med artikel 12 i Genèvekonventionen. | (6)
  Med beaktande av rambeslut av den 29 maj 2000 om förstärkning av skyddet mot förfalskning i samband med införandet av euron genom straffrättsliga och andra påföljder (2) och
  med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning anser rådet att det vore lämpligt att alla medlemsstater blir avtalsslutande parter i Genèvekonventionen och inrättar centralbyråer i enlighet med artikel 12 i Genèvekonventionen. |
| Ändring 8 |
| Skäl 7 |
| (7) Rådet anser det lämpligt att utse Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron i enlighet med artikel 12 i Genèvekonventionen. | (7) Rådet anser det lämpligt att utse Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron
  , vilket är en uppgift som den bör utföra i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i medlemsstaterna,
  i enlighet med artikel 12 i Genèvekonventionen. |
| Ändring 9 |
| Artikel 1, punkt 1 |
| 1. För
  de
  medlemsstater
  som är avtalsslutande parter i Genèvekonventionen, nämligen Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Portugal, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike,
  skall Europol i enlighet med bifogade förklaring (nedan kallad ”förklaringen”) tjänstgöra som centralbyrå för
  bekämpande av förfalskning
  av euron i enlighet med artikel 12 första meningen i Genèvekonventionen. När det gäller förfalskning av alla andra valutor och för de centralbyråuppgifter som inte har delegerats till Europol enligt förklaringen skall de nationella centralbyråernas nuvarande befogenheter förbli i kraft. | 1. För
  samtliga
  medlemsstater skall Europol i enlighet med bifogade förklaring (nedan kallad ”förklaringen”) tjänstgöra som
  Europeiska unionens
  centralbyrå för
  skydd
  av euron
  mot förfalskning
  i enlighet med artikel 12 första meningen i Genèvekonventionen
  , parallellt med och i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i medlemsstaterna
  . När det gäller förfalskning av alla andra valutor och för de centralbyråuppgifter som
  har delegerats liksom för dem som
  inte har delegerats till Europol enligt förklaringen skall de nationella centralbyråernas nuvarande befogenheter förbli i kraft. |
| Ändring 10 |
| Artikel 1, punkt 2 |
| 2. De medlemsstater som ännu inte är avtalsslutande parter i Genèvekonventionen, nämligen Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Slovakien och Slovenien, skall ansluta sig till denna. När de ansluter sig till Genèvekonventionen skall de i enlighet med förklaringen utse Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron i enlighet med artikel 12 första meningen i Genèvekonventionen. | utgår |
| Ändring 11 |
| Artikel 2, punkt 1 |
| 1.
  Regeringarna i de medlemsstater som är avtalsslutande parter i Genèvekonventionen
  skall avge förklaringen och ge företrädaren för Förbundsrepubliken Tyskland i uppdrag att vidarebefordra dem till Förenta nationernas generalsekreterare. | 1.
  Medlemsstaternas regeringar
  skall avge förklaringen och ge företrädaren för Förbundsrepubliken Tyskland i uppdrag att vidarebefordra dem till Förenta nationernas generalsekreterare. |
| Ändring 12 |
| Artikel 2, punkt 2 |
| 2. Regeringarna i de medlemsstater som ännu inte är avtalsslutande parter i Genèvekonventionen skall vid eventuell anslutning skyndsamt avge förklaringen och ge företrädaren för Förbundsrepubliken Tyskland i uppdrag att vidarebefordra dem till Förenta nationernas generalsekreterare. | utgår |
| Ändring 13 |
| Bilaga, inledningen |
| ..., en medlemsstat i Europeiska unionen, har gett Europeiska polisbyrån (nedan kallad ”Europol”) i uppdrag att bekämpa förfalskning av euron. | ..., en medlemsstat i Europeiska unionen, har gett Europeiska polisbyrån (nedan kallad ”Europol”) i uppdrag
  att tjänstgöra som Europeiska unionens centralbyrå för
  att bekämpa förfalskning av euron
  i enlighet med Genèvekonventionen, vilket den skall göra parallellt och i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i medlemsstaterna
  . |
| Ändring 14 |
| Bilaga, punkt 1.1 |
| 1.1 | Europol skall
  centralisera och behandla
  i enlighet med Europolkonventionen all information som kan underlätta utredning, förebyggande och bekämpande av förfalskning av euron
  och skall utan dröjsmål vidarebefordra denna information till de nationella centralbyråerna i EU:s medlemsstater
  . |

FÖRSLAG TILL FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLANDS, KONUNGARIKET SPANIENS, REPUBLIKEN FRANKRIKES, REPUBLIKEN ITALIENS OCH FÖRENADE KONUNGARIKETS STORBRITANNIEN OCH NORDIRLANDS INITIATIV

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 1

(1) Som lagligt betalningsmedel i tolv medlemsstater har euron
  i allt högre grad
  blivit en världsomspännande valuta och därigenom ett högt prioriterat mål för internationella
  förfalskare
  .

(1) Som lagligt betalningsmedel i tolv medlemsstater har euron
  efterhand
  blivit en världsomspännande valuta
  av största betydelse
  och därigenom
  är förfalskning av euron
  ett högt prioriterat mål för
  nationella och
  internationella
  kriminella organisationer som verkar både i och utanför Europeiska unionen
  .

Ändring 2

Skäl 2

(2) Euron har också blivit föremål för penningförfalskare i tredjeländer.

utgår

Ändring 3

Skäl 3a (nytt)

(3a) Medlemsstaterna kan inte var och en för sig garantera ett fullgott skydd av euron, eftersom eurosedlar och euromynt är i omlopp även utanför de medlemsstater som ingår i den monetära unionen.

Ändring 4

Skäl 3b (nytt)

(3b) Det är även nödvändigt att öka samarbetet mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och Europol, så att systemet för att skydda euron utanför Europeiska unionen kan förstärkas.

Ändring 5

Skäl 4

(4) Den konvention för bekämpande av penningförfalskning som man enades om i Genève den 20 april 1929 (nedan kallad ”Genèvekonventionen”) bör tillämpas effektivare
  inom ramen för den europeiska integreringen
  .

(4) Den
  internationella
  konvention
  jämte protokoll
  för bekämpande av penningförfalskning som man enades om i Genève den 20 april 1929 (nedan kallad ”Genèvekonventionen”) bör tillämpas effektivare
  i syfte att säkerställa ett övergripande, effektivt och homogent skydd av euron
  .

Ändring 6

Skäl 5

(5) Tredjeland behöver en central kontaktpunkt för information om falska euro och alla uppgifter om falska euro bör samlas hos Europol för att analyseras.

(5) Tredjeland behöver en central kontaktpunkt för information om falska euro och alla uppgifter om falska euro bör samlas hos Europol för att analyseras
  parallellt och i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i Europeiska unionens medlemsstater
  .

Ändring 7

Skäl 6

(6) Med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning anser rådet att det vore lämpligt att alla medlemsstater blir avtalsslutande parter i Genèvekonventionen och inrättar centralbyråer i enlighet med artikel 12 i Genèvekonventionen.

(6)
  Med beaktande av rambeslut av den 29 maj 2000 om förstärkning av skyddet mot förfalskning i samband med införandet av euron genom straffrättsliga och andra påföljder (2) och
  med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1338/2001 av den 28 juni 2001 om fastställande av nödvändiga åtgärder för skydd av euron mot förfalskning anser rådet att det vore lämpligt att alla medlemsstater blir avtalsslutande parter i Genèvekonventionen och inrättar centralbyråer i enlighet med artikel 12 i Genèvekonventionen.

Ändring 8

Skäl 7

(7) Rådet anser det lämpligt att utse Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron i enlighet med artikel 12 i Genèvekonventionen.

(7) Rådet anser det lämpligt att utse Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron
  , vilket är en uppgift som den bör utföra i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i medlemsstaterna,
  i enlighet med artikel 12 i Genèvekonventionen.

Ändring 9

Artikel 1, punkt 1

1. För
  de
  medlemsstater
  som är avtalsslutande parter i Genèvekonventionen, nämligen Belgien, Danmark, Finland, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Polen, Portugal, Spanien, Sverige, Tjeckien, Tyskland, Ungern och Österrike,
  skall Europol i enlighet med bifogade förklaring (nedan kallad ”förklaringen”) tjänstgöra som centralbyrå för
  bekämpande av förfalskning
  av euron i enlighet med artikel 12 första meningen i Genèvekonventionen. När det gäller förfalskning av alla andra valutor och för de centralbyråuppgifter som inte har delegerats till Europol enligt förklaringen skall de nationella centralbyråernas nuvarande befogenheter förbli i kraft.

1. För
  samtliga
  medlemsstater skall Europol i enlighet med bifogade förklaring (nedan kallad ”förklaringen”) tjänstgöra som
  Europeiska unionens
  centralbyrå för
  skydd
  av euron
  mot förfalskning
  i enlighet med artikel 12 första meningen i Genèvekonventionen
  , parallellt med och i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i medlemsstaterna
  . När det gäller förfalskning av alla andra valutor och för de centralbyråuppgifter som
  har delegerats liksom för dem som
  inte har delegerats till Europol enligt förklaringen skall de nationella centralbyråernas nuvarande befogenheter förbli i kraft.

Ändring 10

Artikel 1, punkt 2

2. De medlemsstater som ännu inte är avtalsslutande parter i Genèvekonventionen, nämligen Cypern, Estland, Lettland, Litauen, Malta, Slovakien och Slovenien, skall ansluta sig till denna. När de ansluter sig till Genèvekonventionen skall de i enlighet med förklaringen utse Europol till centralbyrå för bekämpande av förfalskning av euron i enlighet med artikel 12 första meningen i Genèvekonventionen.

utgår

Ändring 11

Artikel 2, punkt 1

1.
  Regeringarna i de medlemsstater som är avtalsslutande parter i Genèvekonventionen
  skall avge förklaringen och ge företrädaren för Förbundsrepubliken Tyskland i uppdrag att vidarebefordra dem till Förenta nationernas generalsekreterare.

1.
  Medlemsstaternas regeringar
  skall avge förklaringen och ge företrädaren för Förbundsrepubliken Tyskland i uppdrag att vidarebefordra dem till Förenta nationernas generalsekreterare.

Ändring 12

Artikel 2, punkt 2

2. Regeringarna i de medlemsstater som ännu inte är avtalsslutande parter i Genèvekonventionen skall vid eventuell anslutning skyndsamt avge förklaringen och ge företrädaren för Förbundsrepubliken Tyskland i uppdrag att vidarebefordra dem till Förenta nationernas generalsekreterare.

utgår

Ändring 13

Bilaga, inledningen

..., en medlemsstat i Europeiska unionen, har gett Europeiska polisbyrån (nedan kallad ”Europol”) i uppdrag att bekämpa förfalskning av euron.

..., en medlemsstat i Europeiska unionen, har gett Europeiska polisbyrån (nedan kallad ”Europol”) i uppdrag
  att tjänstgöra som Europeiska unionens centralbyrå för
  att bekämpa förfalskning av euron
  i enlighet med Genèvekonventionen, vilket den skall göra parallellt och i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i medlemsstaterna
  .

Ändring 14

Bilaga, punkt 1.1

1.1

Europol skall
  centralisera och behandla
  i enlighet med Europolkonventionen all information som kan underlätta utredning, förebyggande och bekämpande av förfalskning av euron
  och skall utan dröjsmål vidarebefordra denna information till de nationella centralbyråerna i EU:s medlemsstater
  .

| 1.1 | Europol skall i enlighet med Europolkonventionen
  och i nära samarbete med centralbyråerna i medlemsstaterna centralisera och behandla
  all information som kan underlätta utredning, förebyggande och bekämpande av förfalskning av euron. |
| --- | --- |

1.1

Europol skall i enlighet med Europolkonventionen
  och i nära samarbete med centralbyråerna i medlemsstaterna centralisera och behandla
  all information som kan underlätta utredning, förebyggande och bekämpande av förfalskning av euron.

Ändring 15

Bilaga, punkt 1.5, inledningen

| 1.5 | Om Europol finner det lämpligt skall Europol, utom i fall som är av enbart lokalt intresse, underrätta centralbyråerna i tredjeland om följande: |
| --- | --- |

1.5

Om Europol finner det lämpligt skall Europol, utom i fall som är av enbart lokalt intresse, underrätta centralbyråerna i tredjeland om följande:

| 1.5 | Om Europol finner det lämpligt skall Europol, utom i fall som är av enbart lokalt intresse, underrätta centralbyråerna i tredjeland om följande
  , under beaktande av de undantag som anges i rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler om överföring av personuppgifter från Europol till tredje land och utomstående organ (3): |
| --- | --- |

1.5

Om Europol finner det lämpligt skall Europol, utom i fall som är av enbart lokalt intresse, underrätta centralbyråerna i tredjeland om följande
  , under beaktande av de undantag som anges i rådets akt av den 12 mars 1999 om antagande av regler om överföring av personuppgifter från Europol till tredje land och utomstående organ (3):

Ändring 16

Bilaga, punkt 1.7

| 1.7 | Om Europol inte kan utföra de uppgifter som anges i punkterna 1.1-1.6 i enlighet med Europolkonventionen, skall de nationella centralbyråernas befogenheter förbli i kraft. |
| --- | --- |

1.7

utgår

Ändring 17

Bilaga, punkt 1a (ny)

| 1a. | De befogenheter som Europol får för att skydda euron mot förfalskning inom ramen för Genèvekonventionen skall utövas parallellt och i nära samarbete med de nationella centralbyråerna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 18

Bilaga, punkt 2

| 2. | När det gäller förfalskningar av alla andra valutor
  och för andra centralbyråuppgifter som inte delegerats till Europol enligt punkt 1,
  skall de nationella centralbyråernas befogenheter förbli i kraft. |
| --- | --- |

2.

När det gäller förfalskningar av alla andra valutor
  och för andra centralbyråuppgifter som inte delegerats till Europol enligt punkt 1,
  skall de nationella centralbyråernas befogenheter förbli i kraft.

| 2. | När det gäller
  skyddsåtgärder mot
  förfalskningar av alla andra valutor skall de nationella centralbyråernas befogenheter förbli i kraft. |
| --- | --- |

2.

När det gäller
  skyddsåtgärder mot
  förfalskningar av alla andra valutor skall de nationella centralbyråernas befogenheter förbli i kraft.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EGT L 140, 14.6.2000, s. 1.

(3)  

  EGT C 88, 30.3.1999, s. 1.

P6_TA(2005)0085

Europeiska polisakademin (CEPOL) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska polisakademin (CEPOL) som ett av Europeiska unionens organ (KOM(2004)0623 - C6-0203/2004 - 2004/0215(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2004)0623) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2004)0623) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 30.1 c och 34.2 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 30.1 c och 34.2 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0203/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0203/2004),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0059/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0059/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten för 2005-2006 i kommissionens förslag är förenlig med taket för utgiftskategori 3 i den nuvarande budgetplanen, utan att inkräkta på andra politikområden. Parlamentet påminner om att anslagen efter 2006 är beroende av beslutet om den nya budgetplanen. Parlamentet begär att kommissionen, i tillämpliga fall, skall föreslå anpassade belopp för perioden efter 2006 för att se till att dessa belopp är förenliga med de nya taken. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att finansieringsöversikten för 2005-2006 i kommissionens förslag är förenlig med taket för utgiftskategori 3 i den nuvarande budgetplanen, utan att inkräkta på andra politikområden. Parlamentet påminner om att anslagen efter 2006 är beroende av beslutet om den nya budgetplanen. Parlamentet begär att kommissionen, i tillämpliga fall, skall föreslå anpassade belopp för perioden efter 2006 för att se till att dessa belopp är förenliga med de nya taken.

| 3. | Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen uppmanas att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 4 |
| CEPOLs säte skall vara beläget i Bramshill i Förenade kungariket. | CEPOLs säte skall vara beläget i Bramshill i Förenade kungariket.
  Värdmedlemsstaten skall underlätta inrättandet av CEPOL. |
| Ändring 3 |
| Artikel 5, punkt 1 |
| 1. Utan att det påverkar behörigheten hos de institut som ansvarar för utbildningen av tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna är CEPOLs syfte att bidra till utbildningen av de
  högre
  tjänstemän
  och andra tjänstemän
  för brottsbekämpning i medlemsstaterna som har en nyckelroll i bekämpningen av gränsöverskridande brottslighet i Europeiska unionen; avsikten är att stärka och förbättra samarbetet på de områden som är mest relevanta för skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i den mening som avses i artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen. I detta arbete skall CEPOL sträva efter att stödja en europeisk strategi för att angripa de huvudproblem som medlemsstaterna står inför när det gäller att förebygga och bekämpa organiserad och annan brottslighet, särskilt i fråga om dess gränsöverskridande dimensioner, genom att bidra till utbildningen av
  högre tjänstemän och andra
  tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna. | 1. Utan att det påverkar behörigheten hos de institut som ansvarar för utbildningen av tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna är CEPOLs syfte att bidra till utbildningen av de tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna som har en nyckelroll i bekämpningen av gränsöverskridande brottslighet i Europeiska unionen; avsikten är att stärka och förbättra samarbetet på de områden som är mest relevanta för skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i den mening som avses i artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen. I detta arbete skall CEPOL sträva efter att stödja en europeisk strategi för att angripa de huvudproblem som medlemsstaterna står inför när det gäller att förebygga och bekämpa organiserad och annan brottslighet, särskilt i fråga om dess gränsöverskridande dimensioner, genom att bidra till utbildningen av tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna.

  (Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.) |
| Ändring 4 |
| Artikel 5, punkt 2 |
| 2. CEPOLs kurser och utbildningsmoduler skall inriktas på sätt att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter på prioriterade områden, till exempel förebyggande och bekämpning av grov och organiserad brottslighet och terrorism. De skall särskilt uppmärksamma mänskliga rättigheter och etik i brottsbekämpningen med beaktande av relevanta rättsakter. CEPOLs kurser och utbildningsmaterial skall riktas till poliser och andra tjänstemän för brottsbekämpning som deltar i EU-samarbete eller internationellt samarbete för att förebygga och bekämpa brottslighet. | 2. CEPOLs kurser och utbildningsmoduler skall inriktas på sätt att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter på prioriterade områden, till exempel förebyggande och bekämpning av grov och organiserad brottslighet och terrorism. De skall särskilt uppmärksamma mänskliga rättigheter
  , behandlingen av särskilt utsatta grupper såsom kvinnor, minderåriga
  och
  minoriteter samt
  etik i brottsbekämpningen med beaktande av relevanta rättsakter. CEPOLs kurser och utbildningsmaterial skall riktas till poliser och andra tjänstemän för brottsbekämpning som deltar i EU-samarbete eller internationellt samarbete för att förebygga och bekämpa brottslighet. |
| Ändring 5 |
| Artikel 7, punkt 8 |
| 8. Utforma och genomföra utbildning av Europeiska unionens polisstyrkor för att förbereda dem för deltagande i icke-militär krishantering. | 8. Utforma och genomföra utbildning av Europeiska unionens polisstyrkor för att förbereda dem för deltagande i icke-militär
  krisförebyggande verksamhet och
  krishantering. |
| Ändring 2 |
| Kapitel III, rubrik |
| Organ,
  nationella enheter
  och samarbete med andra inrättningar | Organ,
  sambandsenheter
  och samarbete med andra inrättningar

  (Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.) |
| Ändring 6 |
| Artikel 9, punkt 1 |
| 1. Styrelsen skall bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för Europeiska kommissionen. Varje medlemsstat får själv bestämma hur den skall företrädas i CEPOLs styrelse. Varje ledamot skall ha en röst. | 1. Styrelsen skall bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för Europeiska kommissionen. Varje medlemsstat får själv bestämma hur den skall företrädas i CEPOLs styrelse. Varje ledamot skall ha en röst.
  Europaparlamentet kan företrädas av en observatör om det anser detta nödvändigt. |
| Ändring 7 |
| Artikel 9, punkt 2 |
| 2. Styrelseledamöterna skall
  helst
  vara direktörer vid nationella institut för utbildning i brottsbekämpning i medlemsstaterna. Om det finns flera direktörer från en medlemsstat skall varje medlemsstat själv bestämma hur den skall företrädas i styrelsen i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Ordförande i styrelsen skall vara företrädaren för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet. | 2. Styrelseledamöterna skall vara direktörer vid nationella institut för utbildning i brottsbekämpning i medlemsstaterna. Om det finns flera direktörer från en medlemsstat skall varje medlemsstat själv bestämma hur den skall företrädas i styrelsen i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Ordförande i styrelsen skall vara företrädaren för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet. |
| Ändring 8 |
| Artikel 10, punkt 2 |
| 2. Direktören skall utses av rådet för en femårsperiod från en förteckning över minst tre kandidater som läggs fram av styrelsen. | 2. Direktören skall utses av rådet för en femårsperiod från en förteckning över minst tre kandidater som läggs fram av styrelsen.
  Rådet, som företräds av styrelsen, kan säga upp direktören utan uppsägningstid om denne begått tjänstefel och med en skälig uppsägningstid om hans eller hennes arbetsinsats har varit bristande. |
| Ändring 9 |
| Artikel 10, punkt 4, inledningen |
| 4. Direktören skall ansvara för den dagliga administrationen av CEPOLs arbete. Han eller hon skall stödja styrelsens arbete och agera som en länk mellan styrelsen och de
  nationella CEPOLenheter
  som avses i artikel 12. Direktören skall särskilt ansvara för | 4. Direktören skall ansvara för den dagliga administrationen av CEPOLs arbete. Han eller hon skall stödja styrelsens arbete och agera som en länk mellan styrelsen och de
  sambandsenheter
  som avses i artikel 12. Direktören skall särskilt ansvara för

  (Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.) |
| Ändring 10 |
| Artikel 11, punkt 1 |
| 1. Direktören skall bistås av personal vid fullgörandet av sina uppgifter. | utgår |
| Ändring 11 |
| Artikel 11, punkt 2 |
| 2. CEPOLs
  personal och
  direktör omfattas av
  de förordningar och regler som skall tillämpas på
  tjänstemän
  och övriga anställda
  i Europeiska gemenskaperna. | 2.
  CEPOLs direktör och personal skall omfattas av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och de regler som gemensamt antagits av Europeiska gemenskapernas institutioner när det gäller tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor
  . |
| Ändring 12 |
| Artikel 11, punkt 3a (ny) |
| | 3a. Utan att det påverkar artikel 10 skall CEPOL gentemot sin egen personal utöva de befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda tillkommer tillsättningsmyndigheten. |
| Ändring 13 |
| Artikel 11, punkt 3b (ny) |
| | 3b. CEPOLs personal skall bestå dels av tjänstemän som utstationerats av en institution i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller av medlemsstaterna, dels av anställda som CEPOL därutöver behöver rekrytera för att kunna utföra sina uppgifter. Personalen skall anställas på tillfälliga kontrakt. |
| Ändring 14 |
| Artikel 11, punkt 4 |
| 4. Styrelsen kan anta bestämmelser för att möjliggöra utlåning av nationella experter från medlemsstaterna till CEPOL. | 4. Styrelsen kan anta bestämmelser för att möjliggöra utlåning av nationella experter från medlemsstaterna till CEPOL.
  Innan dessa bestämmelser träder i kraft skall de godkännas av rådet. |
| Ändring 15 |
| Artikel 12, punkt 1 |
| 1.
  Nationella CEPOLenheter skall upprättas inom de nationella instituten för utbildning i brottsbekämpning i
  varje medlemsstat. Om det finns
  flera institut
  i en medlemsstat skall
  varje medlemsstat själv bestämma om den skall upprätta
  en
  eller flera nationella
  enheter
  och var de skall placeras
  . | 1.
  Varje medlemsstat skall utse en eller flera personer, dock högst tre för varje nationellt institut för utbildning i brottsbekämpning, nedan kallade ”sambandsenheter”, som skall se till att CEPOLs utbildningsprogram genomförs på nationell nivå.
  Om det finns
  mer än en sambandsenhet
  i en medlemsstat skall
  den medlemsstaten utse
  en
  av dessa
  enheter
  till den centrala samordningsenheten
  . |
| Ändring 16 |
| Artikel 12, punkt 2 |
| 2. De nationella enheterna skall helst förestås av den tjänsteman som är direkt ansvarig för utformning och genomförande av utbildningsprogram på nationell nivå eller en person med likvärdig kompetens och ansvar. Varje medlemsstat får själv fatta beslut om de nationella enheternas organisation och personal i enlighet med dess nationella lagstiftning. CEPOLs nationella enheter får om nödvändigt bestå av en enda person under förutsättning att de fungerar i enlighet med detta beslut. | utgår |
| Ändring 17 |
| Artikel 12, punkt 3 |
| 3. Medlemsstaterna skall åta sig att vidta de åtgärder som behövs för att garantera en god kommunikation och ett gott samarbete mellan alla relevanta utbildningsinstitut, inklusive forskningsinstitut, och CEPOLs nationella enheter. Om det finns flera nationella CEPOLenheter i en medlemsstat skall varje medlemsstat själv utse en av dem till central samordningsenhet med ansvar för att säkerställa nödvändig kommunikation och samordning med övriga nationella CEPOLenheter inom dess territorium och de enheter som finns i andra medlemsstater. | utgår |
| Ändring 18 |
| Artikel 12, punkt 3a (ny) |
| | 3a. Sambandsenheterna stöder de nationella institutens arbete med att utbilda tjänstemän vid medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet i Europeiska unionen. |
| Ändring 19 |
| Artikel 12, punkt 3b (ny) |
| | 3b. De utbildningar som tillhandahålls av sambandsenheterna får inte ersätta de åtgärder som redan vidtas av de nationella institut som ansvarar för utbildning av tjänstemän vid medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter. |
| Ändring 20 |
| Artikel 12, punkt 4, inledningen |
| 4.
  CEPOLs nationella enheter
  skall
  på nationell nivå ansvara för
  genomförandet av
  de utbildningsverktyg som har antagits av styrelsen och bör också delta aktivt i utformningen och utvärderingen av dem
  . Varje nationell
  CEPOLenhet
  skall särskilt vara ansvarig för följande uppgifter: | 4.
  Sambandsenheterna
  skall
  samarbeta med CEPOLs direktör och rapportera till CEPOL om
  genomförandet av
  utbildningsprogrammen på nationell nivå
  . Varje nationell
  sambandsenhet
  skall särskilt vara ansvarig för följande uppgifter: |
| Ändring 21 |
| Artikel 14, punkt 3 |
| 3. Direktören skall göra en beräkning av CEPOLs intäkter och utgifter för påföljande budgetår, och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en tjänsteförteckning. | 3. Direktören skall göra en beräkning av CEPOLs intäkter och utgifter för påföljande budgetår, och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en
  provisorisk
  tjänsteförteckning. |
| Ändring 22 |
| Artikel 15, punkt 3 |
| 3. Efter mottagandet av revisionsrättens synpunkter på CEPOLs preliminära redovisning, enligt artikel 129 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, skall
  direktören på eget ansvar
  upprätta CEPOLs slutredovisning
  och överlämna den till styrelsen för yttrande
  . | 3. Efter mottagandet av revisionsrättens synpunkter på CEPOLs preliminära redovisning, enligt artikel 129 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, skall
  styrelsen
  upprätta CEPOLs slutredovisning
  på grundval av den preliminära redovisning som upprättats av direktören
  . |
| Ändring 23 |
| Artikel 16 |
| De finansiella bestämmelser som skall tillämpas på CEPOL skall antas av styrelsen efter samråd med kommissionen. Bestämmelserna får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget endast om CEPOLs särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter det att kommissionen gett sitt godkännande. | De finansiella bestämmelser som skall tillämpas på CEPOL skall antas av styrelsen efter samråd med kommissionen. Bestämmelserna får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget endast om CEPOLs särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter det att kommissionen gett sitt godkännande.
  Budgetmyndigheten skall informeras om dessa avvikelser. |
| Ändring 24 |
| Artikel 21 |
| Senast
  sex månader efter det att detta beslut har fått verkan skall medlemsstaterna
  ha upprättat sina nationella CEPOLenheter
  och
  överlämnat
  all relevant information till
  generalsekretariatet vid rådet och kommissionen
  . | Inom
  sex månader efter det att detta beslut trätt i kraft skall medlemsstaterna
  utse de sambandsenheter som avses i artikel 12
  och
  överlämna
  all relevant information till
  CEPOLs direktör och styrelse
  . |
| Ändring 25 |
| Artikel 22, punkt 1 |
| 1. Styrelsen skall i slutet av varje år lägga fram en årsrapport till kommissionen, rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 9.7 d i detta beslut. Om Europaparlamentet eller rådet så begär, skall styrelsen även lägga fram andra rapporter och annan information. | 1. Styrelsen skall i slutet av varje år lägga fram en årsrapport till kommissionen, rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 9.7 d i detta beslut.
  Styrelsen skall även lägga fram alla de rapporter eller all annan information som Europaparlamentet eller rådet begär. |
| Ändring 26 |
| Artikel 22, punkt 2 |
| 2. Inom
  fem år
  efter det att detta beslut har fått verkan och vart
  femte år
  därefter skall styrelsen beställa en oberoende extern utvärdering av genomförandet av detta beslut och den verksamhet som bedrivits av CEPOL. | 2. Inom
  tre år
  efter det att detta beslut har trätt i kraft och vart
  tredje år
  därefter skall styrelsen beställa en oberoende extern utvärdering av genomförandet av detta beslut och den verksamhet som bedrivits av CEPOL. |
| Ändring 27 |
| Artikel 22a (ny) |
| | Artikel 22a




  Den Europeiska polisakademi som inrättas genom detta beslut skall efterträda den Europeiska polisakademi som inrättades genom beslut 2000/820/RIF, och det skall finnas garantier för kontinuiteten i de administrativa och rättsliga förfaranden som inletts före det datum då detta beslut träder i kraft. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Artikel 4

CEPOLs säte skall vara beläget i Bramshill i Förenade kungariket.

CEPOLs säte skall vara beläget i Bramshill i Förenade kungariket.
  Värdmedlemsstaten skall underlätta inrättandet av CEPOL.

Ändring 3

Artikel 5, punkt 1

1. Utan att det påverkar behörigheten hos de institut som ansvarar för utbildningen av tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna är CEPOLs syfte att bidra till utbildningen av de
  högre
  tjänstemän
  och andra tjänstemän
  för brottsbekämpning i medlemsstaterna som har en nyckelroll i bekämpningen av gränsöverskridande brottslighet i Europeiska unionen; avsikten är att stärka och förbättra samarbetet på de områden som är mest relevanta för skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i den mening som avses i artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen. I detta arbete skall CEPOL sträva efter att stödja en europeisk strategi för att angripa de huvudproblem som medlemsstaterna står inför när det gäller att förebygga och bekämpa organiserad och annan brottslighet, särskilt i fråga om dess gränsöverskridande dimensioner, genom att bidra till utbildningen av
  högre tjänstemän och andra
  tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna.

1. Utan att det påverkar behörigheten hos de institut som ansvarar för utbildningen av tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna är CEPOLs syfte att bidra till utbildningen av de tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna som har en nyckelroll i bekämpningen av gränsöverskridande brottslighet i Europeiska unionen; avsikten är att stärka och förbättra samarbetet på de områden som är mest relevanta för skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i den mening som avses i artikel 29 i Fördraget om Europeiska unionen. I detta arbete skall CEPOL sträva efter att stödja en europeisk strategi för att angripa de huvudproblem som medlemsstaterna står inför när det gäller att förebygga och bekämpa organiserad och annan brottslighet, särskilt i fråga om dess gränsöverskridande dimensioner, genom att bidra till utbildningen av tjänstemän för brottsbekämpning i medlemsstaterna.

(Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.)

Ändring 4

Artikel 5, punkt 2

2. CEPOLs kurser och utbildningsmoduler skall inriktas på sätt att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter på prioriterade områden, till exempel förebyggande och bekämpning av grov och organiserad brottslighet och terrorism. De skall särskilt uppmärksamma mänskliga rättigheter och etik i brottsbekämpningen med beaktande av relevanta rättsakter. CEPOLs kurser och utbildningsmaterial skall riktas till poliser och andra tjänstemän för brottsbekämpning som deltar i EU-samarbete eller internationellt samarbete för att förebygga och bekämpa brottslighet.

2. CEPOLs kurser och utbildningsmoduler skall inriktas på sätt att förbättra samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter på prioriterade områden, till exempel förebyggande och bekämpning av grov och organiserad brottslighet och terrorism. De skall särskilt uppmärksamma mänskliga rättigheter
  , behandlingen av särskilt utsatta grupper såsom kvinnor, minderåriga
  och
  minoriteter samt
  etik i brottsbekämpningen med beaktande av relevanta rättsakter. CEPOLs kurser och utbildningsmaterial skall riktas till poliser och andra tjänstemän för brottsbekämpning som deltar i EU-samarbete eller internationellt samarbete för att förebygga och bekämpa brottslighet.

Ändring 5

Artikel 7, punkt 8

8. Utforma och genomföra utbildning av Europeiska unionens polisstyrkor för att förbereda dem för deltagande i icke-militär krishantering.

8. Utforma och genomföra utbildning av Europeiska unionens polisstyrkor för att förbereda dem för deltagande i icke-militär
  krisförebyggande verksamhet och
  krishantering.

Ändring 2

Kapitel III, rubrik

Organ,
  nationella enheter
  och samarbete med andra inrättningar

Organ,
  sambandsenheter
  och samarbete med andra inrättningar

(Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.)

Ändring 6

Artikel 9, punkt 1

1. Styrelsen skall bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för Europeiska kommissionen. Varje medlemsstat får själv bestämma hur den skall företrädas i CEPOLs styrelse. Varje ledamot skall ha en röst.

1. Styrelsen skall bestå av en företrädare för varje medlemsstat och en företrädare för Europeiska kommissionen. Varje medlemsstat får själv bestämma hur den skall företrädas i CEPOLs styrelse. Varje ledamot skall ha en röst.
  Europaparlamentet kan företrädas av en observatör om det anser detta nödvändigt.

Ändring 7

Artikel 9, punkt 2

2. Styrelseledamöterna skall
  helst
  vara direktörer vid nationella institut för utbildning i brottsbekämpning i medlemsstaterna. Om det finns flera direktörer från en medlemsstat skall varje medlemsstat själv bestämma hur den skall företrädas i styrelsen i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Ordförande i styrelsen skall vara företrädaren för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet.

2. Styrelseledamöterna skall vara direktörer vid nationella institut för utbildning i brottsbekämpning i medlemsstaterna. Om det finns flera direktörer från en medlemsstat skall varje medlemsstat själv bestämma hur den skall företrädas i styrelsen i enlighet med punkt 1 i denna artikel. Ordförande i styrelsen skall vara företrädaren för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet.

Ändring 8

Artikel 10, punkt 2

2. Direktören skall utses av rådet för en femårsperiod från en förteckning över minst tre kandidater som läggs fram av styrelsen.

2. Direktören skall utses av rådet för en femårsperiod från en förteckning över minst tre kandidater som läggs fram av styrelsen.
  Rådet, som företräds av styrelsen, kan säga upp direktören utan uppsägningstid om denne begått tjänstefel och med en skälig uppsägningstid om hans eller hennes arbetsinsats har varit bristande.

Ändring 9

Artikel 10, punkt 4, inledningen

4. Direktören skall ansvara för den dagliga administrationen av CEPOLs arbete. Han eller hon skall stödja styrelsens arbete och agera som en länk mellan styrelsen och de
  nationella CEPOLenheter
  som avses i artikel 12. Direktören skall särskilt ansvara för

4. Direktören skall ansvara för den dagliga administrationen av CEPOLs arbete. Han eller hon skall stödja styrelsens arbete och agera som en länk mellan styrelsen och de
  sambandsenheter
  som avses i artikel 12. Direktören skall särskilt ansvara för

(Denna ändring berör hela lagtexten under behandling.)

Ändring 10

Artikel 11, punkt 1

1. Direktören skall bistås av personal vid fullgörandet av sina uppgifter.

utgår

Ändring 11

Artikel 11, punkt 2

2. CEPOLs
  personal och
  direktör omfattas av
  de förordningar och regler som skall tillämpas på
  tjänstemän
  och övriga anställda
  i Europeiska gemenskaperna.

2.
  CEPOLs direktör och personal skall omfattas av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och de regler som gemensamt antagits av Europeiska gemenskapernas institutioner när det gäller tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor
  .

Ändring 12

Artikel 11, punkt 3a (ny)

3a. Utan att det påverkar artikel 10 skall CEPOL gentemot sin egen personal utöva de befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda tillkommer tillsättningsmyndigheten.

Ändring 13

Artikel 11, punkt 3b (ny)

3b. CEPOLs personal skall bestå dels av tjänstemän som utstationerats av en institution i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna eller av medlemsstaterna, dels av anställda som CEPOL därutöver behöver rekrytera för att kunna utföra sina uppgifter. Personalen skall anställas på tillfälliga kontrakt.

Ändring 14

Artikel 11, punkt 4

4. Styrelsen kan anta bestämmelser för att möjliggöra utlåning av nationella experter från medlemsstaterna till CEPOL.

4. Styrelsen kan anta bestämmelser för att möjliggöra utlåning av nationella experter från medlemsstaterna till CEPOL.
  Innan dessa bestämmelser träder i kraft skall de godkännas av rådet.

Ändring 15

Artikel 12, punkt 1

1.
  Nationella CEPOLenheter skall upprättas inom de nationella instituten för utbildning i brottsbekämpning i
  varje medlemsstat. Om det finns
  flera institut
  i en medlemsstat skall
  varje medlemsstat själv bestämma om den skall upprätta
  en
  eller flera nationella
  enheter
  och var de skall placeras
  .

1.
  Varje medlemsstat skall utse en eller flera personer, dock högst tre för varje nationellt institut för utbildning i brottsbekämpning, nedan kallade ”sambandsenheter”, som skall se till att CEPOLs utbildningsprogram genomförs på nationell nivå.
  Om det finns
  mer än en sambandsenhet
  i en medlemsstat skall
  den medlemsstaten utse
  en
  av dessa
  enheter
  till den centrala samordningsenheten
  .

Ändring 16

Artikel 12, punkt 2

2. De nationella enheterna skall helst förestås av den tjänsteman som är direkt ansvarig för utformning och genomförande av utbildningsprogram på nationell nivå eller en person med likvärdig kompetens och ansvar. Varje medlemsstat får själv fatta beslut om de nationella enheternas organisation och personal i enlighet med dess nationella lagstiftning. CEPOLs nationella enheter får om nödvändigt bestå av en enda person under förutsättning att de fungerar i enlighet med detta beslut.

utgår

Ändring 17

Artikel 12, punkt 3

3. Medlemsstaterna skall åta sig att vidta de åtgärder som behövs för att garantera en god kommunikation och ett gott samarbete mellan alla relevanta utbildningsinstitut, inklusive forskningsinstitut, och CEPOLs nationella enheter. Om det finns flera nationella CEPOLenheter i en medlemsstat skall varje medlemsstat själv utse en av dem till central samordningsenhet med ansvar för att säkerställa nödvändig kommunikation och samordning med övriga nationella CEPOLenheter inom dess territorium och de enheter som finns i andra medlemsstater.

utgår

Ändring 18

Artikel 12, punkt 3a (ny)

3a. Sambandsenheterna stöder de nationella institutens arbete med att utbilda tjänstemän vid medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet i Europeiska unionen.

Ändring 19

Artikel 12, punkt 3b (ny)

3b. De utbildningar som tillhandahålls av sambandsenheterna får inte ersätta de åtgärder som redan vidtas av de nationella institut som ansvarar för utbildning av tjänstemän vid medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter.

Ändring 20

Artikel 12, punkt 4, inledningen

4.
  CEPOLs nationella enheter
  skall
  på nationell nivå ansvara för
  genomförandet av
  de utbildningsverktyg som har antagits av styrelsen och bör också delta aktivt i utformningen och utvärderingen av dem
  . Varje nationell
  CEPOLenhet
  skall särskilt vara ansvarig för följande uppgifter:

4.
  Sambandsenheterna
  skall
  samarbeta med CEPOLs direktör och rapportera till CEPOL om
  genomförandet av
  utbildningsprogrammen på nationell nivå
  . Varje nationell
  sambandsenhet
  skall särskilt vara ansvarig för följande uppgifter:

Ändring 21

Artikel 14, punkt 3

3. Direktören skall göra en beräkning av CEPOLs intäkter och utgifter för påföljande budgetår, och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en tjänsteförteckning.

3. Direktören skall göra en beräkning av CEPOLs intäkter och utgifter för påföljande budgetår, och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en
  provisorisk
  tjänsteförteckning.

Ändring 22

Artikel 15, punkt 3

3. Efter mottagandet av revisionsrättens synpunkter på CEPOLs preliminära redovisning, enligt artikel 129 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, skall
  direktören på eget ansvar
  upprätta CEPOLs slutredovisning
  och överlämna den till styrelsen för yttrande
  .

3. Efter mottagandet av revisionsrättens synpunkter på CEPOLs preliminära redovisning, enligt artikel 129 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, skall
  styrelsen
  upprätta CEPOLs slutredovisning
  på grundval av den preliminära redovisning som upprättats av direktören
  .

Ändring 23

Artikel 16

De finansiella bestämmelser som skall tillämpas på CEPOL skall antas av styrelsen efter samråd med kommissionen. Bestämmelserna får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget endast om CEPOLs särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter det att kommissionen gett sitt godkännande.

De finansiella bestämmelser som skall tillämpas på CEPOL skall antas av styrelsen efter samråd med kommissionen. Bestämmelserna får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget endast om CEPOLs särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter det att kommissionen gett sitt godkännande.
  Budgetmyndigheten skall informeras om dessa avvikelser.

Ändring 24

Artikel 21

Senast
  sex månader efter det att detta beslut har fått verkan skall medlemsstaterna
  ha upprättat sina nationella CEPOLenheter
  och
  överlämnat
  all relevant information till
  generalsekretariatet vid rådet och kommissionen
  .

Inom
  sex månader efter det att detta beslut trätt i kraft skall medlemsstaterna
  utse de sambandsenheter som avses i artikel 12
  och
  överlämna
  all relevant information till
  CEPOLs direktör och styrelse
  .

Ändring 25

Artikel 22, punkt 1

1. Styrelsen skall i slutet av varje år lägga fram en årsrapport till kommissionen, rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 9.7 d i detta beslut. Om Europaparlamentet eller rådet så begär, skall styrelsen även lägga fram andra rapporter och annan information.

1. Styrelsen skall i slutet av varje år lägga fram en årsrapport till kommissionen, rådet och Europaparlamentet i enlighet med artikel 9.7 d i detta beslut.
  Styrelsen skall även lägga fram alla de rapporter eller all annan information som Europaparlamentet eller rådet begär.

Ändring 26

Artikel 22, punkt 2

2. Inom
  fem år
  efter det att detta beslut har fått verkan och vart
  femte år
  därefter skall styrelsen beställa en oberoende extern utvärdering av genomförandet av detta beslut och den verksamhet som bedrivits av CEPOL.

2. Inom
  tre år
  efter det att detta beslut har trätt i kraft och vart
  tredje år
  därefter skall styrelsen beställa en oberoende extern utvärdering av genomförandet av detta beslut och den verksamhet som bedrivits av CEPOL.

Ändring 27

Artikel 22a (ny)

Artikel 22a

Den Europeiska polisakademi som inrättas genom detta beslut skall efterträda den Europeiska polisakademi som inrättades genom beslut 2000/820/RIF, och det skall finnas garantier för kontinuiteten i de administrativa och rättsliga förfaranden som inletts före det datum då detta beslut träder i kraft.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0086

Närsjöfarten

Europaparlamentets resolution om närsjöfart (2004/2161(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2000 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Utvecklingen av närsjöfarten i Europa - ett dynamiskt alternativ i en hållbar transportkedja - Andra lägesrapporten (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2000 om kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Utvecklingen av närsjöfarten i Europa - ett dynamiskt alternativ i en hållbar transportkedja - Andra lägesrapporten (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2003 om kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2003 om kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (2),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (KOM(2001)0370 - C5-0658/2001), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” (KOM(2001)0370 - C5-0658/2001),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Program för främjande av närsjöfart” (KOM(2003) 0155), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Program för främjande av närsjöfart” (KOM(2003) 0155),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om närsjöfart (KOM(2004)0453), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om närsjöfart (KOM(2004)0453),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport” (K(2004)0043). |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport” (K(2004)0043).

| — | med beaktande av resultaten från det informella rådet (transportfrågor) den 9 och 10 juli 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från det informella rådet (transportfrågor) den 9 och 10 juli 2004,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0055/2005) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0055/2005) och av följande skäl:

| A. | Närsjöfart innebär transport av last och passagerare via vattenvägar till havs eller inre vattenvägar. Den utgör en del av EU:s logistiska transportkedja och de regioner som har anknytning till Europa. Närsjöfarten är en integrerad del av den logistiska transportkedjan mellan leverantörer och användare samt ett transportmedel inom sjöfarten i Europa geografiskt sett, antingen mellan gemenskapsländerna eller mellan EU och tredje länder såsom länderna i Medelhavs- eller Svartahavsområdet. |
| --- | --- |

A.

Närsjöfart innebär transport av last och passagerare via vattenvägar till havs eller inre vattenvägar. Den utgör en del av EU:s logistiska transportkedja och de regioner som har anknytning till Europa. Närsjöfarten är en integrerad del av den logistiska transportkedjan mellan leverantörer och användare samt ett transportmedel inom sjöfarten i Europa geografiskt sett, antingen mellan gemenskapsländerna eller mellan EU och tredje länder såsom länderna i Medelhavs- eller Svartahavsområdet.

| B. | Det nyutvecklade transeuropeiska nätet av motorvägar till sjöss, i synnerhet farlederna i Östersjön, Västeuropa, Sydosteuropa och Sydvästeuropa bör sträva efter att koncentrera varuflödet till logistiska farleder på så sätt att man förbättrar de befintliga närsjöfartsförbindelserna eller inrättar nya, konkurrenskraftiga, regelbundna och frekventa närsjöfartsförbindelser för varu- och passagerartransport mellan medlemsstaterna. Därmed minskas överbelastningen av vägarna och förbättras förbindelserna med områden och stater belägna i avlägsna regioner eller öregioner. |
| --- | --- |

B.

Det nyutvecklade transeuropeiska nätet av motorvägar till sjöss, i synnerhet farlederna i Östersjön, Västeuropa, Sydosteuropa och Sydvästeuropa bör sträva efter att koncentrera varuflödet till logistiska farleder på så sätt att man förbättrar de befintliga närsjöfartsförbindelserna eller inrättar nya, konkurrenskraftiga, regelbundna och frekventa närsjöfartsförbindelser för varu- och passagerartransport mellan medlemsstaterna. Därmed minskas överbelastningen av vägarna och förbättras förbindelserna med områden och stater belägna i avlägsna regioner eller öregioner.

| C. | Närsjöfarten står för över 40 procent av trafiken inom EU och är en integrerad del av det europeiska transportsystemet, eftersom man med närsjöfart avser varu- och persontransport till havs eller på inre vattenvägar mellan Europas hamnar, eller mellan dessa hamnar och hamnar i länder utanför Europa med en kust vid innanhav som gränsar till Europa. |
| --- | --- |

C.

Närsjöfarten står för över 40 procent av trafiken inom EU och är en integrerad del av det europeiska transportsystemet, eftersom man med närsjöfart avser varu- och persontransport till havs eller på inre vattenvägar mellan Europas hamnar, eller mellan dessa hamnar och hamnar i länder utanför Europa med en kust vid innanhav som gränsar till Europa.

| D. | Närsjöfarten erbjuder även viktiga utvecklingsmöjligheter inom passagerartransporten. |
| --- | --- |

D.

Närsjöfarten erbjuder även viktiga utvecklingsmöjligheter inom passagerartransporten.

| E. | Närsjöfarten behöver utvecklas för att uppfylla sin roll när det gäller såväl ekonomi och handel som det sociala området och miljöområdet. Nationella regeringar samt regionala och lokala myndigheter behöver ge det politiska, ekonomiska och finansiella stöd som krävs för att uppnå detta, i samarbete med berörda industrier. |
| --- | --- |

E.

Närsjöfarten behöver utvecklas för att uppfylla sin roll när det gäller såväl ekonomi och handel som det sociala området och miljöområdet. Nationella regeringar samt regionala och lokala myndigheter behöver ge det politiska, ekonomiska och finansiella stöd som krävs för att uppnå detta, i samarbete med berörda industrier.

| F. | Närsjöfarten kan på grund av sina utvecklingsmöjligheter när det gäller miljöhänsyn, kampen mot trafikstockningar på ett stort antal trafikleder och nedskärning av kostnader bli en allt viktigare beståndsdel och en framtidsfaktor i det intermodala transportsystemet i Europa, under förutsättning att de offentliga myndigheterna och den privata sektorn vidtar en rad åtgärder såväl inom gemenskapen samt nationellt, regionalt och lokalt, så att den verkligen utvecklas. |
| --- | --- |

F.

Närsjöfarten kan på grund av sina utvecklingsmöjligheter när det gäller miljöhänsyn, kampen mot trafikstockningar på ett stort antal trafikleder och nedskärning av kostnader bli en allt viktigare beståndsdel och en framtidsfaktor i det intermodala transportsystemet i Europa, under förutsättning att de offentliga myndigheterna och den privata sektorn vidtar en rad åtgärder såväl inom gemenskapen samt nationellt, regionalt och lokalt, så att den verkligen utvecklas.

| G. | Närsjöfarten har stor betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen i samtliga regioner i Europa, bland annat kustregioner och avlägsna kustregioner och därmed också för sammanhållningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

G.

Närsjöfarten har stor betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen i samtliga regioner i Europa, bland annat kustregioner och avlägsna kustregioner och därmed också för sammanhållningen i gemenskapen.

| H. | Utvecklingen av närsjöfarten erbjuder även ett unikt tillfälle att skapa hundratusentals jobb inom sjöfarten under de kommande åren. |
| --- | --- |

H.

Utvecklingen av närsjöfarten erbjuder även ett unikt tillfälle att skapa hundratusentals jobb inom sjöfarten under de kommande åren.

| I. | Närsjöfarten främjar handeln och därmed även den sociala och ekonomiska tillväxten i de tredje länder som gränsar till de yttersta havsområdena och som har intresse av förbindelser med det europeiska transportnätets infrastruktur. |
| --- | --- |

I.

Närsjöfarten främjar handeln och därmed även den sociala och ekonomiska tillväxten i de tredje länder som gränsar till de yttersta havsområdena och som har intresse av förbindelser med det europeiska transportnätets infrastruktur.

| J. | Även om ansvaret för närsjöfartens utveckling huvudsakligen ligger på den maritima och logistiska industrin är det fortfarande grundläggande att såväl EU-institutioner som nationella och regionala institutioner agerar för att åstadkomma gynnsamma villkor för denna utveckling. Positiva initiativ har tagits, exempelvis fastställandet av nationella kontaktpunkter, överenskommelserna om gemenskapslagstiftning om Marco Polo-programmet och det förenklade utnyttjandet av IMO:s FAL-formulär (Internationella sjöfartsorganisationen - underlättande av internationella transporter). |
| --- | --- |

J.

Även om ansvaret för närsjöfartens utveckling huvudsakligen ligger på den maritima och logistiska industrin är det fortfarande grundläggande att såväl EU-institutioner som nationella och regionala institutioner agerar för att åstadkomma gynnsamma villkor för denna utveckling. Positiva initiativ har tagits, exempelvis fastställandet av nationella kontaktpunkter, överenskommelserna om gemenskapslagstiftning om Marco Polo-programmet och det förenklade utnyttjandet av IMO:s FAL-formulär (Internationella sjöfartsorganisationen - underlättande av internationella transporter).

| K. | De regionala initiativen för att främja närsjöfart och inrätta förbindelser för närsjöfart är välkomna, exempelvis det initiativ för Medelhavsområdet som Spanien, Italien, Frankrike, Portugal och Grekland deltar i, liksom medlemsstaternas initiativ för att främja och genomföra konceptet med höghastighetssjövägar i de fyra områden som anges i beslut nr 884/2004/EG (3), bland annat initiativen i Östersjöområdet, de initiativ som genomförts av länderna utmed Medelhavet, medräknat Frankrike, Spanien, Grekland och Italien och kommissionen för Atlantkusten. |
| --- | --- |

K.

De regionala initiativen för att främja närsjöfart och inrätta förbindelser för närsjöfart är välkomna, exempelvis det initiativ för Medelhavsområdet som Spanien, Italien, Frankrike, Portugal och Grekland deltar i, liksom medlemsstaternas initiativ för att främja och genomföra konceptet med höghastighetssjövägar i de fyra områden som anges i beslut nr 884/2004/EG (3), bland annat initiativen i Östersjöområdet, de initiativ som genomförts av länderna utmed Medelhavet, medräknat Frankrike, Spanien, Grekland och Italien och kommissionen för Atlantkusten.

| 1. | Europaparlamentet kräver att närsjöfarten i större utsträckning skall främjas som en trovärdig, hållbar och säker länk i EU:s transportsystem och att den skall integreras väl i transportkedjan, bland annat med hjälp av inre vattenvägar och järnvägsförbindelser, för att minska trafikstockningarna. Parlamentet kräver att en övergång från vägtransport till sjötransport uppmuntras på korta sträckor och att förbindelserna med avlägsna områden och öområden, med stater som är beroende av sjötransporter och mellan regioner som är åtskilda av naturliga gränser, skall förbättras, samtidigt som sammanhållningen inom Europeiska unionen och mellan unionen och dess grannstater förstärks. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kräver att närsjöfarten i större utsträckning skall främjas som en trovärdig, hållbar och säker länk i EU:s transportsystem och att den skall integreras väl i transportkedjan, bland annat med hjälp av inre vattenvägar och järnvägsförbindelser, för att minska trafikstockningarna. Parlamentet kräver att en övergång från vägtransport till sjötransport uppmuntras på korta sträckor och att förbindelserna med avlägsna områden och öområden, med stater som är beroende av sjötransporter och mellan regioner som är åtskilda av naturliga gränser, skall förbättras, samtidigt som sammanhållningen inom Europeiska unionen och mellan unionen och dess grannstater förstärks.

| 2. | Europaparlamentet kräver att de administrativa förfaranden som hindrar utvecklingen av närsjöfarten skall minskas i så stor utsträckning som möjligt utan att säkerheten och tryggheten äventyras, i synnerhet förfaranden som stör logistikprocessen och som ger närsjöfarten en sämre konkurrenssituation jämfört med vägtransporter. Förfarandena borde kunna förenklas och genomföras lättare, bland annat genom att den elektroniska kommunikationens möjligheter utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet kräver att de administrativa förfaranden som hindrar utvecklingen av närsjöfarten skall minskas i så stor utsträckning som möjligt utan att säkerheten och tryggheten äventyras, i synnerhet förfaranden som stör logistikprocessen och som ger närsjöfarten en sämre konkurrenssituation jämfört med vägtransporter. Förfarandena borde kunna förenklas och genomföras lättare, bland annat genom att den elektroniska kommunikationens möjligheter utnyttjas fullt ut.

| 3. | Europaparlamentet kräver att det för närsjöfarten inrättas korridorer av hög kvalitet mellan Europeiska unionens medlemsstater där samtliga berörda parter, offentliga och privata, deltar fullt ut och där de instrument som nyligen inrättats av Europeiska unionen kan utnyttjas på lämpligt sätt, i synnerhet instrument relaterade till det transeuropeiska transportnätet och Marco Polo-programmet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att det för närsjöfarten inrättas korridorer av hög kvalitet mellan Europeiska unionens medlemsstater där samtliga berörda parter, offentliga och privata, deltar fullt ut och där de instrument som nyligen inrättats av Europeiska unionen kan utnyttjas på lämpligt sätt, i synnerhet instrument relaterade till det transeuropeiska transportnätet och Marco Polo-programmet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar att infrastrukturinvesteringar skall prioriteras för att förbättra tillgängligheten till hamnar såväl från inlandet som från havet, medräknat gränsöverskridande projekt i det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar att infrastrukturinvesteringar skall prioriteras för att förbättra tillgängligheten till hamnar såväl från inlandet som från havet, medräknat gränsöverskridande projekt i det transeuropeiska transportnätet.

| 5. | Parlamentet stöder kommissionens program som syftar till att förenkla den rättsliga ramen för närsjöfart och inre sjöfart genom att uppmuntra inrättandet av centraliserade kontor (one-stop shops), organiserade enligt privat eller offentlig rätt i enlighet med varje medlemsstats rättsliga system, och genom att uppmuntra samordning av administrativa och tullmässiga formaliteter samt genom att stödja partnerskap för kombinerad transport, t.ex. mellan vägtransportörer och sjötransportörer, vilket gör det möjligt också för små och medelstora företag att fullt ut dra nytta av intermodala transporter. |
| --- | --- |

5.

Parlamentet stöder kommissionens program som syftar till att förenkla den rättsliga ramen för närsjöfart och inre sjöfart genom att uppmuntra inrättandet av centraliserade kontor (one-stop shops), organiserade enligt privat eller offentlig rätt i enlighet med varje medlemsstats rättsliga system, och genom att uppmuntra samordning av administrativa och tullmässiga formaliteter samt genom att stödja partnerskap för kombinerad transport, t.ex. mellan vägtransportörer och sjötransportörer, vilket gör det möjligt också för små och medelstora företag att fullt ut dra nytta av intermodala transporter.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av samarbete mellan alla berörda parter, såväl offentliga som privata, när det gäller att främja och utveckla kvaliteten på närsjöfarten på regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar behovet av samarbete mellan alla berörda parter, såväl offentliga som privata, när det gäller att främja och utveckla kvaliteten på närsjöfarten på regional, nationell och europeisk nivå.

| 7. | Europaparlamentet betonar närsjöfartens möjligheter som ett kompletterande transportsätt som kan utnyttjas mycket snabbt och till låga kostnader i väntan på att viss järnvägsinfrastruktur i det transeuropeiska transportnätet färdigställs. Som exempel betonar parlamentet det trängande behovet av alternativa transportsätt mellan Frankrike och Spanien i väntan på att en förbindelse mellan Montpellier och Figueras skall öppnas omkring 2020. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar närsjöfartens möjligheter som ett kompletterande transportsätt som kan utnyttjas mycket snabbt och till låga kostnader i väntan på att viss järnvägsinfrastruktur i det transeuropeiska transportnätet färdigställs. Som exempel betonar parlamentet det trängande behovet av alternativa transportsätt mellan Frankrike och Spanien i väntan på att en förbindelse mellan Montpellier och Figueras skall öppnas omkring 2020.

| 8. | Europaparlamentet begär att närsjöfarten skall främjas som ett miljövänligt transportsätt och således att motorvägar till sjöss skall inrättas med solida miljökrav. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär att närsjöfarten skall främjas som ett miljövänligt transportsätt och således att motorvägar till sjöss skall inrättas med solida miljökrav.

Enhetligt europeiskt ansvarssystem

| 9. | Europaparlamentet kräver att gemenskapens diskussioner om ett enhetligt europeiskt ansvarssystem för den multimodala transportkedjan på nytt skall aktiveras, bland annat genom en expertbedömning av de olika möjliga modellerna för civilrättsligt ansvar och genom ett aktivt deltagande i det arbete som bedrivs på internationell nivå - bland annat inom FN:s kommission för internationell handelsrätt (UNCITRAL) - i syfte att införa ett enhetligt internationellt och/eller europeiskt ansvarssystem som är anpassat till den intermodala transportens behov i Europa och som är mer enhetligt, enkelt och fördelaktigt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet kräver att gemenskapens diskussioner om ett enhetligt europeiskt ansvarssystem för den multimodala transportkedjan på nytt skall aktiveras, bland annat genom en expertbedömning av de olika möjliga modellerna för civilrättsligt ansvar och genom ett aktivt deltagande i det arbete som bedrivs på internationell nivå - bland annat inom FN:s kommission för internationell handelsrätt (UNCITRAL) - i syfte att införa ett enhetligt internationellt och/eller europeiskt ansvarssystem som är anpassat till den intermodala transportens behov i Europa och som är mer enhetligt, enkelt och fördelaktigt.

Intermodala lastenheter

| 10. | Europaparlamentet betonar att frågan om en standardisering av de intermodala lastenheterna måste lösas genom att ett acceptabelt standardiseringssystem utvecklas som gör det möjligt att utnyttja de vanligaste och mest effektiva lastenheterna som är driftskompatibla mellan alla transportsätt och särskilt mellan sjötransport, transport längs inre vattenvägar, järnvägstransport och vägtransport. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att frågan om en standardisering av de intermodala lastenheterna måste lösas genom att ett acceptabelt standardiseringssystem utvecklas som gör det möjligt att utnyttja de vanligaste och mest effektiva lastenheterna som är driftskompatibla mellan alla transportsätt och särskilt mellan sjötransport, transport längs inre vattenvägar, järnvägstransport och vägtransport.

| 11. | 11 Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om sin ståndpunkt av den 12 februari 2004 (4) vid första behandlingen av förslaget till direktiv om intermodala lastenheter, enligt vilken en europeisk lastenhet bör inrättas genom en kombination av containerns och växelflakens fördelar så att optimal intermodalitet uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att anta en gemensam ståndpunkt om förslaget för att lagstiftningsförfarandet så snart som möjligt skall kunna avslutas. |
| --- | --- |

11.

11 Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om sin ståndpunkt av den 12 februari 2004 (4) vid första behandlingen av förslaget till direktiv om intermodala lastenheter, enligt vilken en europeisk lastenhet bör inrättas genom en kombination av containerns och växelflakens fördelar så att optimal intermodalitet uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att anta en gemensam ståndpunkt om förslaget för att lagstiftningsförfarandet så snart som möjligt skall kunna avslutas.

Tullar

| 12. | Europaparlamentet erinrar om att närsjöfarten omfattas av gemenskapens tullagstiftning, eftersom den innefattar transport av varor till sjöss. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erinrar om att närsjöfarten omfattas av gemenskapens tullagstiftning, eftersom den innefattar transport av varor till sjöss.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar en optimal användning av de undantag som gemenskapens tullagstiftning erbjuder samt främjande av tullättnader inom ramen för förenklade system för varor som fritt erbjuds inom ramen för godkänd regelbunden linjetrafik. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar en optimal användning av de undantag som gemenskapens tullagstiftning erbjuder samt främjande av tullättnader inom ramen för förenklade system för varor som fritt erbjuds inom ramen för godkänd regelbunden linjetrafik.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang samtliga berörda parter att utveckla och utnyttja det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS) som införts av tullmyndigheterna och som kan göra tullförfarandena effektivare och snabbare för närsjöfarten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang samtliga berörda parter att utveckla och utnyttja det nya datoriserade transiteringssystemet (NCTS) som införts av tullmyndigheterna och som kan göra tullförfarandena effektivare och snabbare för närsjöfarten.

Elektronisk kommunikation

| 15. | Europaparlamentet begär att elektroniska system skall fortsätta att inrättas i hamnarna så att samtliga obligatoriska formaliteter kan utföras i ett enda moment. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet begär att elektroniska system skall fortsätta att inrättas i hamnarna så att samtliga obligatoriska formaliteter kan utföras i ett enda moment.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att erbjuda utrustning för elektronisk kommunikation i sina hamnar och tillhandahålla nödvändig gemenskapsfinansiering genom att använda ett centraliserat system för elektronisk kommunikation, där så är möjligt (”one-stop-shop”). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att erbjuda utrustning för elektronisk kommunikation i sina hamnar och tillhandahålla nödvändig gemenskapsfinansiering genom att använda ett centraliserat system för elektronisk kommunikation, där så är möjligt (”one-stop-shop”).

| 17. | Europaparlamentet understryker att man för att påskynda utvecklingen av den elektroniska kommunikationen bör föreslå, och inom hela Europeiska unionen arbeta för, att elektroniska system samt deras nätverk inrättas i hamnarna inom unionen, och i mån av möjlighet även med unionens grannstater, med beaktande av de goda exempel som redan finns i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att man för att påskynda utvecklingen av den elektroniska kommunikationen bör föreslå, och inom hela Europeiska unionen arbeta för, att elektroniska system samt deras nätverk inrättas i hamnarna inom unionen, och i mån av möjlighet även med unionens grannstater, med beaktande av de goda exempel som redan finns i flera medlemsstater.

System för stöd till närsjöfarten

| 18. | Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen från nätverket för europeisk närsjöfart, ESN, och uppmanar byråerna för främjande av närsjöfart att genomföra den så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen från nätverket för europeisk närsjöfart, ESN, och uppmanar byråerna för främjande av närsjöfart att genomföra den så snabbt som möjligt.

| 19. | Europaparlamentet uppskattar det viktiga arbete som utförs av de nationella byråerna för främjande av närsjöfarten och deras europeiska nätverk, och uppmanar medlemsstaterna att vid behov stödja dessa byråer, i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppskattar det viktiga arbete som utförs av de nationella byråerna för främjande av närsjöfarten och deras europeiska nätverk, och uppmanar medlemsstaterna att vid behov stödja dessa byråer, i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

| 20. | Europaparlamentet betonar att en strategisk miljökonsekvensbedömning av de planerade motorvägarna till sjöss måste utföras gemensamt av medlemsstaterna och kommissionen. Parlamentet konstaterar att bedömningen bör undersöka de miljökonsekvenser som inte bara själva rutten ger upphov till, utan även utvecklingen i hamnarna samt följderna för transportströmmarna i inlandet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att en strategisk miljökonsekvensbedömning av de planerade motorvägarna till sjöss måste utföras gemensamt av medlemsstaterna och kommissionen. Parlamentet konstaterar att bedömningen bör undersöka de miljökonsekvenser som inte bara själva rutten ger upphov till, utan även utvecklingen i hamnarna samt följderna för transportströmmarna i inlandet.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i arbetet för att främja närsjöfarten föreslå bättre sociala standarder för de anställda inom denna sektor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i arbetet för att främja närsjöfarten föreslå bättre sociala standarder för de anställda inom denna sektor.

Miljöaspekter

| 22. | Europaparlamentet erinrar om behovet av att främja den positiva miljöbilden av närsjöfarten, i synnerhet när det gäller vatten- och luftföroreningar, och därmed fastställa minimikrav när det gäller miljön, såsom användning av bränsle med låg svavelhalt och gränser för utsläpp i luft och vatten (SOX, NOX, CO2 etc.). Parlamentet anser dessutom att man bör ägna större uppmärksamhet åt att främja konceptet ”rena fartyg” som antogs på den femte ministerkonferensen för Nordsjön 2002. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet erinrar om behovet av att främja den positiva miljöbilden av närsjöfarten, i synnerhet när det gäller vatten- och luftföroreningar, och därmed fastställa minimikrav när det gäller miljön, såsom användning av bränsle med låg svavelhalt och gränser för utsläpp i luft och vatten (SOX, NOX, CO2 etc.). Parlamentet anser dessutom att man bör ägna större uppmärksamhet åt att främja konceptet ”rena fartyg” som antogs på den femte ministerkonferensen för Nordsjön 2002.

| 23. | Europaparlamentet betonar icke desto mindre behovet av striktare gemenskapslagstiftning om gasutsläpp och vattenföroreningar som närsjöfarten genererar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar icke desto mindre behovet av striktare gemenskapslagstiftning om gasutsläpp och vattenföroreningar som närsjöfarten genererar.

| 24. | Europaparlamentet erinrar om behovet av att sporra och fortsätta forskningen om mindre förorenande bränslen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erinrar om behovet av att sporra och fortsätta forskningen om mindre förorenande bränslen.

| 25. | Europaparlamentet erinrar om att det är nödvändigt att uppdatera de statistiska uppgifterna om tillväxten inom olika transportsätt i Europa, i synnerhet de som rör landbaserade varutransporters ursprung och destination, för att bidra till en övergång från andra transportsätt till sjöfarten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erinrar om att det är nödvändigt att uppdatera de statistiska uppgifterna om tillväxten inom olika transportsätt i Europa, i synnerhet de som rör landbaserade varutransporters ursprung och destination, för att bidra till en övergång från andra transportsätt till sjöfarten.

Höghastighetssjövägar

| 26. | Europaparlamentet erkänner att konceptet ”motorvägar till sjöss” har stor betydelse och kan bli ett användbart verktyg för att främja närsjöfarten, vilket gör det möjligt att uppmuntra byte av transportsätt från vägtransport till sjötransport, i första hand genom samfinansiering av infrastrukturåtgärder i lämpliga fall, eller att på lämpligt sätt förbättra tillgängligheten till avlägsna regioner, öregioner och centrala marknader. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet erkänner att konceptet ”motorvägar till sjöss” har stor betydelse och kan bli ett användbart verktyg för att främja närsjöfarten, vilket gör det möjligt att uppmuntra byte av transportsätt från vägtransport till sjötransport, i första hand genom samfinansiering av infrastrukturåtgärder i lämpliga fall, eller att på lämpligt sätt förbättra tillgängligheten till avlägsna regioner, öregioner och centrala marknader.

| 27. | Europaparlamentet noterar den pågående debatten om en kvalitetsstämpel för motorvägar till sjöss, som skulle kunna utvecklas för intermodala transporter där närsjöfart utnyttjas och uppfyller vissa kvalitetskriterier. Kvalitetsstämpeln för motorvägar till sjöss skulle kunna tilldelas befintliga kvalitetstransporter och andra transporter där ett åtagande görs om att uppnå en viss kvalitetsnivå, med eller utan stöd från offentliga medel som beviljas i enlighet med gemenskapsreglerna, framför allt konkurrensreglerna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar den pågående debatten om en kvalitetsstämpel för motorvägar till sjöss, som skulle kunna utvecklas för intermodala transporter där närsjöfart utnyttjas och uppfyller vissa kvalitetskriterier. Kvalitetsstämpeln för motorvägar till sjöss skulle kunna tilldelas befintliga kvalitetstransporter och andra transporter där ett åtagande görs om att uppnå en viss kvalitetsnivå, med eller utan stöd från offentliga medel som beviljas i enlighet med gemenskapsreglerna, framför allt konkurrensreglerna.

| 28. | Europaparlamentet kräver att effektiva, tydliga och tillräckliga finansieringsmöjligheter godkänns för åtgärder relaterade till motorvägar till sjöss och linjer för närsjöfart, för att optimalt komplettera eller till och med utöka finansieringen för att nya fasta och lönsamma linjer skall kunna inrättas i enlighet med gemenskapsbestämmelserna (vilket emellertid under inga omständigheter får påverka de befintliga transportförbindelserna inom närsjöfarten), vid behov genom att involvera offentliga tjänster. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet kräver att effektiva, tydliga och tillräckliga finansieringsmöjligheter godkänns för åtgärder relaterade till motorvägar till sjöss och linjer för närsjöfart, för att optimalt komplettera eller till och med utöka finansieringen för att nya fasta och lönsamma linjer skall kunna inrättas i enlighet med gemenskapsbestämmelserna (vilket emellertid under inga omständigheter får påverka de befintliga transportförbindelserna inom närsjöfarten), vid behov genom att involvera offentliga tjänster.

| 29. | Europaparlamentet kräver att samlad efterfrågan bör införas som ett prioriterat kriterium bland villkoren i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet kräver att samlad efterfrågan bör införas som ett prioriterat kriterium bland villkoren i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport.

| 30. | Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande av de regler som tillämpas på förfarandena för ingående av överenskommelser om att utnyttja transporter på motorvägar till sjöss, liksom villkoren för efterlevnad av konkurrensreglerna vid nationell offentlig finansiering av projekt för närsjöfart och motorvägar till sjöss. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet efterlyser ett förtydligande av de regler som tillämpas på förfarandena för ingående av överenskommelser om att utnyttja transporter på motorvägar till sjöss, liksom villkoren för efterlevnad av konkurrensreglerna vid nationell offentlig finansiering av projekt för närsjöfart och motorvägar till sjöss.

*

- *

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 121, 24.4.2001, s. 489.

(2)  EUT C 43 E, 19.2.2004, s. 250.

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 884/2004/EG av den 29 april 2004 om ändring av beslut nr 1692/96/EG om gemenskapens riktlinjer för utveckling av det transeuropeiska transportnätet (EUT L 167, 30.4.2004, s. 1).

(4)  EUT C 97 E, 22.4.2004, s. 612.

P6_TA(2005)0087

Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets direktiv om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte (KOM(2004)0178 - C6-0011/2004 - 2004/0061(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2004)0178) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2004)0178) (1),

| — | med beaktande av artikel 63.3 a och 63.4 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 63.3 a och 63.4 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0011/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0011/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0054/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0054/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet, om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet, om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet, om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet, om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Skäl 4 |
| (4) Europeiska gemenskapen beräknas behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer, öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och göra gemenskapen mer öppen för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte. | (4) Europeiska gemenskapen beräknas
  fram till 2010
  behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer,
  sträva efter att fler kvinnor deltar i vetenskaplig forskning,
  öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och göra gemenskapen mer öppen för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte. |
| Ändring 2 |
| Skäl 5 |
| (5) Syftet med detta direktiv är att bidra till att målen uppnås genom att underlätta tredjelandsmedborgares inresa, vistelse och rörlighet i syfte att bedriva forskning under längre tid än tre månader, så att gemenskapen ökar sin attraktionskraft för forskare i hela världen och får bättre förutsättningar att fungera som ett globalt kunskapscentrum. | (5) Syftet med detta direktiv är att bidra till att målen uppnås genom att underlätta tredjelandsmedborgares inresa, vistelse och rörlighet i syfte att bedriva forskning under längre tid än tre månader, så att gemenskapen ökar sin attraktionskraft för forskare i hela världen
  , i synnerhet forskare som är mycket framstående,
  och får bättre förutsättningar att fungera som ett globalt kunskapscentrum. |
| Ändring 3 |
| Skäl 12 |
| (12) Det är viktigt att främja
  forskares rörlighet
  , som en möjlighet att utveckla och konsolidera kontakter och forskningsnätverk på ett globalt plan. | (12) Det är viktigt att främja
  rörligheten för de tredjelandsmedborgare som beviljas inresa och vistelse i Europeiska unionen för att skapa och bedriva forskning
  , som en möjlighet att utveckla kontakter och forskningsnätverk
  och etablera det europeiska området för forskningsverksamhet
  på ett globalt plan. |
| Ändring 4 |
| Skäl 12a (nytt) |
| | (12a) Familjeåterförening är ett viktigt och till och med avgörande villkor för forskarnas rörlighet. Deras anhöriga bör därför få bättre möjligheter till inresa, så att familjerna inte splittras. |
| Ändring 32 |
| Skäl 12b (nytt) |
| | (12b) Forskares familjemedlemmar bör således ha möjlighet att ansluta sig till forskaren i det mottagande landet på samma villkor som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlem mars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (2). |
| Ändring 5 |
| Skäl 14a (nytt) |
| | (14a) Med hänsyn till de begränsningar av tillträdet till arbetsmarknaden som gäller vissa unionsmedborgare under de befintliga övergångsperioderna bör forskare som vill resa till en annan medlemsstat för att bedriva forskning helt undantas från dessa begränsningar. |
| Ändring 6 |
| Artikel 1 |
| I detta direktiv anges villkoren för inresa och vistelse
  i medlemsstaterna
  för forskare från tredje länder som avser att under minst tre månader genomföra ett forskningsprojekt inom ramen för
  ett mottagningsavtal med ett forskningsorgan
  . | I detta direktiv anges villkoren för inresa och vistelse
  inom Europeiska unionen
  för forskare från tredje länder som avser att under minst tre månader genomföra ett forskningsprojekt inom ramen för
  mottagningsavtal med ett eller flera godkända forskningsorgan i en eller flera medlemsstater
  . |
| Ändring 7 |
| Artikel 2, led b |
| b) | forskare: en tredjelandsmedborgare med en doktors- eller licentiatexamen och som beviljas inresa och vistelse på Europeiska unionens medlemsstaters territorium för att bedriva ett forskningsprojekt vid ett forskningsorgan. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Skäl 4

(4) Europeiska gemenskapen beräknas behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer, öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och göra gemenskapen mer öppen för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte.

(4) Europeiska gemenskapen beräknas
  fram till 2010
  behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer,
  sträva efter att fler kvinnor deltar i vetenskaplig forskning,
  öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och göra gemenskapen mer öppen för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte.

Ändring 2

Skäl 5

(5) Syftet med detta direktiv är att bidra till att målen uppnås genom att underlätta tredjelandsmedborgares inresa, vistelse och rörlighet i syfte att bedriva forskning under längre tid än tre månader, så att gemenskapen ökar sin attraktionskraft för forskare i hela världen och får bättre förutsättningar att fungera som ett globalt kunskapscentrum.

(5) Syftet med detta direktiv är att bidra till att målen uppnås genom att underlätta tredjelandsmedborgares inresa, vistelse och rörlighet i syfte att bedriva forskning under längre tid än tre månader, så att gemenskapen ökar sin attraktionskraft för forskare i hela världen
  , i synnerhet forskare som är mycket framstående,
  och får bättre förutsättningar att fungera som ett globalt kunskapscentrum.

Ändring 3

Skäl 12

(12) Det är viktigt att främja
  forskares rörlighet
  , som en möjlighet att utveckla och konsolidera kontakter och forskningsnätverk på ett globalt plan.

(12) Det är viktigt att främja
  rörligheten för de tredjelandsmedborgare som beviljas inresa och vistelse i Europeiska unionen för att skapa och bedriva forskning
  , som en möjlighet att utveckla kontakter och forskningsnätverk
  och etablera det europeiska området för forskningsverksamhet
  på ett globalt plan.

Ändring 4

Skäl 12a (nytt)

(12a) Familjeåterförening är ett viktigt och till och med avgörande villkor för forskarnas rörlighet. Deras anhöriga bör därför få bättre möjligheter till inresa, så att familjerna inte splittras.

Ändring 32

Skäl 12b (nytt)

(12b) Forskares familjemedlemmar bör således ha möjlighet att ansluta sig till forskaren i det mottagande landet på samma villkor som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlem mars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (2).

Ändring 5

Skäl 14a (nytt)

(14a) Med hänsyn till de begränsningar av tillträdet till arbetsmarknaden som gäller vissa unionsmedborgare under de befintliga övergångsperioderna bör forskare som vill resa till en annan medlemsstat för att bedriva forskning helt undantas från dessa begränsningar.

Ändring 6

Artikel 1

I detta direktiv anges villkoren för inresa och vistelse
  i medlemsstaterna
  för forskare från tredje länder som avser att under minst tre månader genomföra ett forskningsprojekt inom ramen för
  ett mottagningsavtal med ett forskningsorgan
  .

I detta direktiv anges villkoren för inresa och vistelse
  inom Europeiska unionen
  för forskare från tredje länder som avser att under minst tre månader genomföra ett forskningsprojekt inom ramen för
  mottagningsavtal med ett eller flera godkända forskningsorgan i en eller flera medlemsstater
  .

Ändring 7

Artikel 2, led b

b)

forskare: en tredjelandsmedborgare med en doktors- eller licentiatexamen och som beviljas inresa och vistelse på Europeiska unionens medlemsstaters territorium för att bedriva ett forskningsprojekt vid ett forskningsorgan.

| b) | forskare: en tredjelandsmedborgare med en högre universitetsexamen
  (åtminstone

  masternivå eller motsvarande) och som beviljas inresa och vistelse på Europeiska unionens medlemsstaters territorium för att bedriva ett forskningsprojekt vid ett forskningsorgan. |
| --- | --- |

b)

forskare: en tredjelandsmedborgare med en högre universitetsexamen
  (åtminstone

  masternivå eller motsvarande) och som beviljas inresa och vistelse på Europeiska unionens medlemsstaters territorium för att bedriva ett forskningsprojekt vid ett forskningsorgan.

Ändring 8

Artikel 4, punkt 2, stycke 1a (nytt)

Godkännandet av ett forskningsorgan gäller i fem år med möjlighet till förlängning. Medlemsstaterna kan dock ge ett godkännande för en längre period. Forskningsorgan som inte erhåller något godkännande ges en omfattande motivering för varför de har fått avslag.

Ändring 9

Artikel 4, punkt 3

3. Medlemsstaterna
  skall utan tidsbegränsning godkänna offentliga och privata organisationer som har som huvuduppgift att bedriva forskning och institut för högre utbildning i medlemsstaterna, i enlighet med medlemsstaternas bestämmelser eller administrativa praxis
  .

3. Medlemsstaterna
  kan begära - i de fall då forskaren stannar kvar illegalt i ifrågavarande medlemsstat - och i enlighet med nationell lagstiftning, att forskningsorganet skriftligen åtar sig ansvaret att ersätta de uppehålls- och sjukvårdskostnader samt kostnaderna för återresa som betalats med offentliga medel. Forskningsorganets ekonomiska ansvar upphör senast sex månader efter det att mottagningsavtalet löpt ut
  .

Ändring 10

Artikel 4, punkt 4

4. Medlemsstaterna skall utan tidsbegränsning godkänna offentliga organisationer som bedriver forskning vid sidan av sitt huvuduppdrag.

utgår

Ändring 11

Artikel 4, punkt 5

5. Medlemsstaterna skall för en period på fem år, med möjlighet till förlängning, godkänna privata organisationer som bedriver forskning som ett komplement till sina stadgeenliga ändamål.

utgår

Ändring 12

Artikel 4, punkt 6

6. I samband med att ansökan om godkännande lämnas in åtar sig forskningsorganet att gentemot den mottagande medlemsstaten stå för kostnader för uppehälle, sjukvård och återresa för forskare som de tar emot och tillhandahålla medlemsstaten ett sådant intyg som avses i artikel 5.3. Forskningsorganets ansvar fortsätter att gälla under ett år från den dag då det mottagningsavtal som avses i artikel 5 löper ut eller den dag då forskningsorganet underrättade medlemsstaten om en omständighet som omöjliggör genomförandet av avtalet i enlighet med artikel 5.4, förutsatt att forskaren fortfarande befinner sig på Europeiska unionens territorium.

utgår

Ändring 13

Artikel 4, punkt 7

7. De godkända forskningsorganen
  skall
  inom två månader från den dag då avtalet löpte ut bekräfta för den behöriga
  myndighet
  som medlemsstaterna har utsett för ändamålet att det arbete som har bedrivits inom vart och ett av de forskningsprojekt för vilka de har undertecknat ett mottagningsavtal på grundval av artikel 5.

7.
  Medlemsstaterna kan föreskriva att
  de godkända forskningsorganen inom två månader från den dag då avtalet löpte ut
  skall
  bekräfta för
  de
  behöriga
  myndigheter
  som medlemsstaterna har utsett för ändamålet att arbetet bedrivits inom vart och ett av de forskningsprojekt för vilka de har undertecknat ett mottagningsavtal på grundval av artikel 5.

Ändring 14

Artikel 4, punkt 9

9. En medlemsstat får återkalla eller vägra att förlänga ett godkännande av ett forskningsorgan som inte längre uppfyller villkoren i punkterna 2-7 eller som har ingått ett mottagningsavtal med en tredjelandsmedborgare gentemot vilken medlemsstaten har tillämpat artikel 8.1. Om den berörda medlemsstaten vägrar att utfärda eller återkallar ett godkännande eller vägrar att förlänga godkännandet på grundval av artikel 8.1, kan det berörda forskningsorganet inte ansöka om ett nytt godkännande förrän efter fem år från det att beslutet om att återkalla eller inte förlänga godkännandet offentliggjordes.

9. En medlemsstat får återkalla eller vägra att förlänga ett godkännande av ett forskningsorgan som inte längre uppfyller villkoren i punkterna 2-7 eller som har ingått ett mottagningsavtal med en tredjelandsmedborgare gentemot vilken medlemsstaten har tillämpat artikel 8.1. Om den berörda medlemsstaten vägrar att utfärda eller återkallar ett godkännande eller vägrar att förlänga godkännandet på grundval av artikel 8.1, kan det berörda forskningsorganet inte ansöka om ett nytt godkännande förrän efter fem år från det att beslutet om att återkalla eller inte förlänga godkännandet offentliggjordes.
  Forskningsorgan skall inte hållas ansvarig för överträdelser av de villkor som anges i artikel 6 a och 6 d, såvida det inte finns skäl att misstänka att organet varit införstått med att forskaren agerat i strid med föreskrifterna.

Ändring 16

Artikel 7

Medlemsstaterna skall utfärda uppehållstillstånd som gäller
  i minst ett år, med möjlighet till förlängning ett år i taget, om villkoren i artiklarna 5 och 6 fortsätter att vara uppfyllda. Om forskningsarbetet kommer att pågå under kortare tid än ett år, skall uppehållstillståndet utfärdas för en tid som motsvarar forskningsprojektets längd
  .

Medlemsstaterna skall utfärda uppehållstillstånd som gäller
  under mottagningsavtalets giltighetstid. Denna period kan förlängas med trettio dagar på begäran av den sökande.

Ändring 17

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a

Familjemedlemmar

| 1. | Medlemsstaterna skall bevilja forskarens familjemedlemmar tillstånd för inresa och vistelse. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna skall bevilja forskarens familjemedlemmar tillstånd för inresa och vistelse.

| 2. | Med familjemedlem avses










  a) | make eller maka, |
| --- | --- | --- |

2.

Med familjemedlem avses

a)

make eller maka,

| b) | den partner med vilken forskaren, som är tredjelandsmedborgare, har ingått registrerat partnerskap om den mottagande medlemsstatens lagstiftning behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap och i enlighet med villkoren i relevant lagstiftning i den mottagande medlemsstaten, |
| --- | --- |

b)

den partner med vilken forskaren, som är tredjelandsmedborgare, har ingått registrerat partnerskap om den mottagande medlemsstatens lagstiftning behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap och i enlighet med villkoren i relevant lagstiftning i den mottagande medlemsstaten,

| c) | släktingar i rakt nedstigande led som är under 21 år eller är beroende för sin försörjning, även till maken eller makan eller till sådan partner som avses i punkt b, |
| --- | --- |

c)

släktingar i rakt nedstigande led som är under 21 år eller är beroende för sin försörjning, även till maken eller makan eller till sådan partner som avses i punkt b,

| d) | underhållsberättigade släktingar i rakt uppstigande led, även till maken eller makan eller till sådan partner som avses i punkt b. |
| --- | --- |

d)

underhållsberättigade släktingar i rakt uppstigande led, även till maken eller makan eller till sådan partner som avses i punkt b.

Den mottagande medlemsstaten skall ha rätt att tillämpa villkor som mer förmånliga.

Ändring 18

Artikel 8, punkt 2

2. Medlemsstaterna får dra in eller vägra att förlänga ett uppehållstillstånd av hänsyn till allmän
  ordning och säkerhet
  eller folkhälsa. När medlemsstaten fattar ett sådant beslut skall den beakta allvaret i eller typen av brott mot allmän
  ordning eller säkerhet
  som personen i fråga har begått, eller den fara som denna person utgör. Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet får inte avslå en ansökan om förlängning av ett uppehållstillstånd, dra in ett uppehållstillstånd eller avvisa eller utvisa någon från territoriet endast på grund av sjukdom eller invaliditet som har uppkommit efter det att uppehållstillståndet utfärdades.

2. Medlemsstaterna får dra in eller vägra att förlänga ett uppehållstillstånd av hänsyn till allmän säkerhet eller folkhälsa. När medlemsstaten fattar ett sådant beslut skall den beakta allvaret i eller typen av brott mot allmän
  säkerhet eller folkhälsa
  som personen i fråga har begått, eller den fara som denna person utgör. Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet får inte avslå en ansökan om förlängning av ett uppehållstillstånd, dra in ett uppehållstillstånd eller avvisa eller utvisa någon från territoriet endast på grund av sjukdom eller invaliditet som har uppkommit efter det att uppehållstillståndet utfärdades.

Ändring 19

Artikel 11

Forskare som beviljats inresa och vistelse enligt detta direktiv har rätt att undervisa
  vid ett institut för högre utbildning, i enlighet med bestämmelser och administrativ praxis i medlemsstaterna, dock högst under så många timmar varje år som medlemsstaterna har fastställt
  .

Forskare som beviljats inresa och vistelse enligt detta direktiv har rätt att undervisa
  i enlighet med den nationella lagstiftningen. Medlemsstaterna kan föreskriva ett högsta antal timmar per år som forskarna har rätt att undervisa, om det finns en sådan gräns i den befintliga nationella lagstiftningen
  .

Ändring 20

Artikel 13

1.
  Innehavaren av ett uppehållstillstånd som utfärdats i enlighet med detta direktiv får, med stöd av detta tillstånd och ett giltigt pass eller en annan likvärdig resehandling, genomföra en del av sitt forskningsprojekt på en annan medlemsstats territorium, förutsatt att den medlemsstaten inte bedömer vederbörande som ett hot mot allmän ordning och säkerhet eller folkhälsa. I förekommande fall skall ett nytt mottagningsavtal ingås, med hänsyn till den tidsperiod som kommer att behövas för att genomföra denna del av forskningsprojektet, och på grundval av detta avtal skall forskaren erhålla uppehållstillstånd i den andra medlemsstaten
  .

1.
  Tredjelandsmedborgare som antagits som forskare enligt detta direktiv har rätt att bedriva en del av sitt forskningsarbete i en annan medlemsstat enligt de villkor som fastställs i denna artikel. Medlemsstaterna skall inte kräva att forskaren lämnar landet för att ansöka om visum eller uppehållstillstånd
  .

2.
  Punkt 1 påverkar inte medlemsstaternas möjlighet att införa krav om visering för kortare vistelse för tredjelandsmedborgare som inte omfattas av bestämmelserna om ömsesidighet i artikel 21 i konventionen om Schengenavtalets tilllämpning
  .

2.
  Om forskaren vistas i en annan medlemsstat under mindre än tre månader kan han/hon bedriva sin forskning inom ramen för det mottagningsavtal som ingåtts med den första medlemsstaten, förutsatt att han/hon förfogar över tillräckliga ekonomiska resurser i den andra medlemsstaten och att denna stat inte ser honom/henne som ett hot mot allmän ordning och säkerhet eller folkhälsan
  .

2a. Om forskaren vistas mer än tre månader i en annan medlemsstat kan medlemsstaterna begära att ett nytt mottagningsavtal ingås för den forskning som bedrivs i den berörda medlemsstaten. Under alla omständigheter måste de villkor som fastställs i artiklarna 5 och 6 uppfyllas gentemot den andra medlemsstaten.

2b. När gällande lagstiftning beträffande utövandet av rätten till mobilitet kräver att visum eller uppehållstillstånd ställs ut skall sådana handlingar utfärdas snarast och inom en tidsperiod som inte inverkar menligt på forskningsarbetet, samtidigt som de behöriga myndigheterna skall ges tillräcklig tid för att handlägga ärendet.

Medlemsstaterna skall inte kräva att forskaren lämnar landet för att ansöka om visum eller uppehållstillstånd.

Ändring 21

Artikel 13, punkt 2a (ny)

2a. Under uppehållstillståndets giltighetstid får forskaren ansöka om ett nytt mottagningsavtal i samma eller i en annan medlemsstat. Den nya ansökan skall behandlas genom ett förenklat förfarande som inte skall omfatta någon kontroll av det villkor som fastställs i artikel 5.2 a ii), under förutsättning att det första forskningsorganet kan överlämna ett skriftligt intyg på att arbetet har utförts på ett tillfredsställande sätt fram till den tidpunkt då den nya ansökan lämnades in.

Ändring 22

Artikel 15, punkt 1

1. Medlemsstatens behöriga myndigheter skall skriftligen, och i enlighet med de delgivningsförfaranden som föreskrivs i den nationella lagstiftningen på området, meddela den sökande vilket beslut som har fattats om ansökan om inresa och vistelse eller om förlängning av uppehållstillståndet senast 30 dagar efter det att ansökan lämnades in. Eventuella följder av om de behöriga myndigheterna inte fattar beslut inom denna frist skall regleras i den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. Om prövningen av ansökan är av komplicerad natur, får tidsfristen i första stycket i undantagsfall förlängas.

1. Medlemsstatens behöriga myndigheter skall skriftligen, och i enlighet med de delgivningsförfaranden som föreskrivs i den nationella lagstiftningen på området,
  utan dröjsmål
  meddela den sökande vilket beslut som har fattats om ansökan om inresa och vistelse eller om förlängning av uppehållstillståndet senast 30 dagar efter det att ansökan lämnades in. Eventuella följder av om de behöriga myndigheterna inte fattar beslut inom denna frist skall regleras i den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. Om prövningen av ansökan är av komplicerad natur, får tidsfristen i första stycket i undantagsfall förlängas
  , dock högst med trettio dagar. Den sökande skall få en omfattande motivering till en sådan förlängning.

Ändring 23

Artikel 16, stycke 1a (nytt)

Dessa avgifter kan betalas av det forskningsorgan som forskaren tecknat forskningskontrakt med.

Ändring 24

Artikel 18

Kommissionen skall med jämna mellanrum, och första gången
  senast den [... (3)]
  , rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv i medlemsstaterna, och vid behov föreslå nödvändiga ändringar. Medlemsstaterna skall för detta ändamål översända statistiska uppgifter om tillämpningen av direktivet till kommissionen.

Kommissionen skall med jämna mellanrum, och första gången
  två år efter att detta direktiv trätt i kraft
  , rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv i medlemsstaterna
  och om genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i rådets rekommendation om att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen,
  och vid behov föreslå nödvändiga ändringar
  i och tilllägg till direktivet och en eventuell omvandling av den andra rekommendationen till förordning
  . Medlemsstaterna skall för detta ändamål översända statistiska uppgifter om tillämpningen av direktivet till kommissionen.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  

  EGT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(3)  
  Tre år efter att detta direktiv trätt i kraft.

P6_TA(2005)0088

Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rekommendation om att underlätta tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM(2004)0178 - C6-0012/2004 - 2004/0062(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2004)0178) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2004)0178) (1),

| — | med beaktande av artikel 63 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 63 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0012/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i EG-fördraget i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0012/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0054/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0054/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 25 |
| Skäl 4 |
| (4) Europeiska gemenskapen beräknas behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer, öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och öppna gemenskapen mer för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte. | (4) Europeiska gemenskapen beräknas behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer,
  sträva efter att fler kvinnor deltar i vetenskaplig forskning,
  öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och öppna gemenskapen mer för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte. |
| Ändring 26 |
| Punkt 1, led c |
| c) | garantera tredjelandsmedborgare möjlighet att arbeta som forskare utan tidsbegränsning, utom när
  en sådan är motiverad av hänsyn till behoven i forskarens ursprungsland
  , |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 25

Skäl 4

(4) Europeiska gemenskapen beräknas behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer, öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och öppna gemenskapen mer för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte.

(4) Europeiska gemenskapen beräknas behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer,
  sträva efter att fler kvinnor deltar i vetenskaplig forskning,
  öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och öppna gemenskapen mer för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte.

Ändring 26

Punkt 1, led c

c)

garantera tredjelandsmedborgare möjlighet att arbeta som forskare utan tidsbegränsning, utom när
  en sådan är motiverad av hänsyn till behoven i forskarens ursprungsland
  ,

| c) | garantera tredjelandsmedborgare möjlighet att arbeta som forskare utan tidsbegränsning, utom när
  den berörda tredjelandsmedborgaren inte har ett giltigt pass eller en likvärdig resehandling eller utgör ett hot mot allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa
  , |
| --- | --- |

c)

garantera tredjelandsmedborgare möjlighet att arbeta som forskare utan tidsbegränsning, utom när
  den berörda tredjelandsmedborgaren inte har ett giltigt pass eller en likvärdig resehandling eller utgör ett hot mot allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa
  ,

Ändring 27

Punkt 2, led b

| b) | utan tidsbegränsning garantera tredjelandsmedborgare som bedriver forskningsverksamhet rätt till förlängning av deras uppehållstillstånd, utom när
  en tidsbegränsning är motiverad av hänsyn till behoven i forskarens ursprungsland
  , |
| --- | --- |

b)

utan tidsbegränsning garantera tredjelandsmedborgare som bedriver forskningsverksamhet rätt till förlängning av deras uppehållstillstånd, utom när
  en tidsbegränsning är motiverad av hänsyn till behoven i forskarens ursprungsland
  ,

| b) | utan tidsbegränsning garantera tredjelandsmedborgare som bedriver forskningsverksamhet rätt till förlängning av deras uppehållstillstånd, utom när
  den berörda tredjelandsmedborgaren inte har ett giltigt pass eller en likvärdig resehandling eller utgör ett hot mot allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa
  , |
| --- | --- |

b)

utan tidsbegränsning garantera tredjelandsmedborgare som bedriver forskningsverksamhet rätt till förlängning av deras uppehållstillstånd, utom när
  den berörda tredjelandsmedborgaren inte har ett giltigt pass eller en likvärdig resehandling eller utgör ett hot mot allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa
  ,

Ändring 28

Punkt 4, led d

| d) | inom sitt ministerium med ansvar för forskning utse en kontaktperson med ansvar för inresa och vistelse för forskare från tredje länder, |
| --- | --- |

d)

inom sitt ministerium med ansvar för forskning utse en kontaktperson med ansvar för inresa och vistelse för forskare från tredje länder,

| d) | inom sitt ministerium med ansvar för forskning
  och innovation
  utse en kontaktperson med ansvar för inresa och vistelse för forskare från tredje länder, |
| --- | --- |

d)

inom sitt ministerium med ansvar för forskning
  och innovation
  utse en kontaktperson med ansvar för inresa och vistelse för forskare från tredje länder,

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0089

Förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte ***I

Europaparlamentets lagstifningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets rekommendation om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen (KOM(2004)0178 - C6-0013/2004 - 2004/0063(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0178) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0178) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2 b ii i EG-fördraget i enlighet med vilka kommissionen lagt fram sitt förslag för Europaparlamentet (C6-0013/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 62.2 b ii i EG-fördraget i enlighet med vilka kommissionen lagt fram sitt förslag för Europaparlamentet (C6-0013/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0054/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0054/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0063

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2005/.../EG om att underlätta medlemsstaternas utfärdande av enhetliga viseringar för kortare vistelse till forskare från tredje länder som flyttar i syfte att bedriva forskning i Europeiska gemenskapen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 62.2 b ii) i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2)

av följande skäl:

| (1) | I syfte att stärka och strukturera den europeiska forskningspolitiken framhöll kommissionen i januari 2000 nödvändigheten av att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet som grund för gemenskapens framtida insatser på detta område. |
| --- | --- |

(1)

I syfte att stärka och strukturera den europeiska forskningspolitiken framhöll kommissionen i januari 2000 nödvändigheten av att skapa ett europeiskt område för forskningsverksamhet som grund för gemenskapens framtida insatser på detta område.

| (2) | Vid sitt möte i Lissabon godkände Europeiska rådet det europeiska området för forskningsverksamhet och fastställde som mål för gemenskapen att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. |
| --- | --- |

(2)

Vid sitt möte i Lissabon godkände Europeiska rådet det europeiska området för forskningsverksamhet och fastställde som mål för gemenskapen att till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi.

| (3) | Globaliseringen av ekonomin kräver större rörlighet för forskare, en insikt som kommit till uttryck i gemenskapens sjätte ramprogram för forskning, som ger forskare från tredje länder större möjligheter att delta i forskningsprogram. |
| --- | --- |

(3)

Globaliseringen av ekonomin kräver större rörlighet för forskare, en insikt som kommit till uttryck i gemenskapens sjätte ramprogram för forskning, som ger forskare från tredje länder större möjligheter att delta i forskningsprogram.

| (4) | Europeiska gemenskapen beräknas behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer,
  sträva efter att fler kvinnor deltar i vetenskaplig forskning,
  öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och öppna gemenskapen mer för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska gemenskapen beräknas behöva 700 000 nya forskare för att uppnå det av Europeiska rådet i Barcelona fastställda målet att 3 % av BNP skall investeras i forskning. För att uppnå detta mål krävs en rad samverkande åtgärder, exempelvis att öka de ungas intresse för vetenskapliga karriärer,
  sträva efter att fler kvinnor deltar i vetenskaplig forskning,
  öka möjligheterna till fortbildning och rörlighet inom forskningen, förbättra karriärmöjligheterna för forskare inom gemenskapen och öppna gemenskapen mer för tredjelandsmedborgare som kan komma i fråga för inresa och vistelse i forskningssyfte.

| (5) | För att vara konkurrenskraftiga och utöva dragningskraft i en global konkurrenssituation bör medlemsstaterna, när det är fråga om kortare vistelser, underlätta forskares inresa, vistelse och rörlighet i gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

För att vara konkurrenskraftiga och utöva dragningskraft i en global konkurrenssituation bör medlemsstaterna, när det är fråga om kortare vistelser, underlätta forskares inresa, vistelse och rörlighet i gemenskapen.

| (6) | Medlemsstaterna bör åta sig att anse forskare från tredje länder som omfattas av krav på visering enligt förordning (EG) nr 539/2001 (3) som personer med ärligt uppsåt och bevilja dessa sådana lättnader som föreskrivs i Schengenregelverket i samband med förfaranden för utfärdande av viseringar för kortare vistelse. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaterna bör åta sig att anse forskare från tredje länder som omfattas av krav på visering enligt förordning (EG) nr 539/2001 (3) som personer med ärligt uppsåt och bevilja dessa sådana lättnader som föreskrivs i Schengenregelverket i samband med förfaranden för utfärdande av viseringar för kortare vistelse.

| (7) | Utbytet av uppgifter och god praxis bör uppmuntras i syfte att förbättra förfarandena för utfärdande av visering för kortare vistelse till forskare. |
| --- | --- |

(7)

Utbytet av uppgifter och god praxis bör uppmuntras i syfte att förbättra förfarandena för utfärdande av visering för kortare vistelse till forskare.

| (8) | Denna rekommendation respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

(8)

Denna rekommendation respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns såsom allmänna gemenskapsrättsliga principer, bland annat i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| (9) | Enligt artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Danmarks ställning som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation och berörs således inte av denna. Eftersom denna rekommendation emellertid syftar till att utveckla Schengenregelverket genom tillämpning av bestämmelserna i tredje delen, avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är artikel 5 i nämnda protokoll tillämplig. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artiklarna 1 och 2 i det protokoll om Danmarks ställning som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen deltar Danmark inte i antagandet av denna rekommendation och berörs således inte av denna. Eftersom denna rekommendation emellertid syftar till att utveckla Schengenregelverket genom tillämpning av bestämmelserna i tredje delen, avdelning IV i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är artikel 5 i nämnda protokoll tillämplig.

| (10) | Denna rekommendation innebär en utveckling av Schengenregelverket i vilken Förenade kungariket inte deltar i enlighet med artiklarna 4 och 5 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av rekommendationen och berörs således inte av denna. |
| --- | --- |

(10)

Denna rekommendation innebär en utveckling av Schengenregelverket i vilken Förenade kungariket inte deltar i enlighet med artiklarna 4 och 5 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av rekommendationen och berörs således inte av denna.

| (11) | Denna rekommendation innebär en utveckling av Schengenregelverket i vilken Irland inte deltar i enlighet med artiklarna 4 och 5 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Irland deltar därför inte i antagandet av rekommendationen och berörs således inte av denna. |
| --- | --- |

(11)

Denna rekommendation innebär en utveckling av Schengenregelverket i vilken Irland inte deltar i enlighet med artiklarna 4 och 5 i protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar som fogats till Fördraget om Europeiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Irland deltar därför inte i antagandet av rekommendationen och berörs således inte av denna.

| (12) | I förhållande till Republiken Island och Konungariket Norge innebär denna förordning en utveckling av Schengenregelverket inom det område som anges i artikel 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (4). |
| --- | --- |

(12)

I förhållande till Republiken Island och Konungariket Norge innebär denna förordning en utveckling av Schengenregelverket inom det område som anges i artikel 1.B i rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (4).

| (13) | Denna rekommendation är en rättsakt som grundar sig på Schengenregelverket eller på annat sätt har samband med detta, i enlighet med artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(13)

Denna rekommendation är en rättsakt som grundar sig på Schengenregelverket eller på annat sätt har samband med detta, i enlighet med artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt.

| (14) | Rekommendationen är även avsedd att erbjuda ett flexibelt arrangemang för forskare som önskar upprätthålla yrkeskontakt med en organisation i sina ursprungsländer (exempelvis genom att varje termin under perioder på upp till tre månader vistas vid en europeisk värdorganisation för forskning, som har sitt säte inom gemenskapen, och under återstående tid ägna sig åt arbete i ursprungsorganisationen för forskning). |
| --- | --- |

(14)

Rekommendationen är även avsedd att erbjuda ett flexibelt arrangemang för forskare som önskar upprätthålla yrkeskontakt med en organisation i sina ursprungsländer (exempelvis genom att varje termin under perioder på upp till tre månader vistas vid en europeisk värdorganisation för forskning, som har sitt säte inom gemenskapen, och under återstående tid ägna sig åt arbete i ursprungsorganisationen för forskning).

HÄRMED REKOMMENDERAS MEDLEMSSTATERNA

1. att underlätta utfärdandet av viseringar genom att åta sig att snabbt pröva viseringsansökningar som lämnas in av forskare från tredje länder som omfattas av krav på visering enligt förordning (EG) nr 539/2001,

2. att främja den internationella rörligheten för forskare från tredje länder som ofta måste resa till Europeiska unionen, genom att utfärda viseringar som gäller för flera in och utresor; vid fastställandet av viseringarnas giltighetstid, skall medlemsstaterna ta hänsyn till längden på de forskningsprogram som forskarna skall delta i,

3. att åta sig att skapa förutsättningar för harmonisering av kraven på vilka styrkande handlingar forskarna skall lämna in tillsammans med sin viseringsansökan; medlemsstaterna skall i denna fråga samråda med de godkända forskningsorganen,

4. att främja att viseringar till forskare utfärdas utan handläggningsavgifter, i enlighet med bestämmelserna i Schengenregelverket,

5. att inom ramen för det konsulära samarbetet på lokal nivå ta hänsyn till målet att underlätta utfärdandet av viseringar till forskare från tredje länder, i syfte att främja utbytet av god praxis, och

6. att åta sig att ... (5) inom ett år från det att rekommendationen antogs översända uppgifter till kommissionen om god praxis som har införts och därigenom skapa förutsättningar för kommissionen att bedöma vilka framsteg som gjorts.
  Beroende på om förslaget till direktiv .../.../EG om ett särskilt förfarande för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i forskningssyfte antas, och med beaktande av resultaten av utvärderingen, kommer möjligheten att låta bestämmelserna i denna rekommendation ingå i ett lämpligt rättsligt bindande instrument att undersökas.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ....

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 april 2005.

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 453/2003 (EUT L 69, 13.3.2003, s. 10).

3

Rådets förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (EGT L 81, 21.3.2001, s. 1). Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 453/2003 (EUT L 69, 13.3.2003, s. 10).

(4)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 31.

4

(5)  Inom ett år från det att rekommendationen antogs.

5

P6_TA(2005)0090

Farliga ämnen

Europaparlamentets resolution om förslaget till kommissionens beslut om kommissionens förslag till beslut om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (CMT-2005-151 och CMT-2005-642)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG (1) av den 27 januari 2003 om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG (1) av den 27 januari 2003 om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till beslut om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till direktiv 2002/95/EG av den 27 januari 2003 (CMT-2005-151 och CMT-2005-642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till beslut om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till direktiv 2002/95/EG av den 27 januari 2003 (CMT-2005-151 och CMT-2005-642),

| — | med beaktande av det uttalande som den 16 mars 2005 avgivits av den kommitté som avses i artikel 7 i direktiv 2002/95/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som den 16 mars 2005 avgivits av den kommitté som avses i artikel 7 i direktiv 2002/95/EG,

| — | med beaktande av artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2) och överenskommelsen mellan Europaparlamentet och kommissionen om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/ EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2) och överenskommelsen mellan Europaparlamentet och kommissionen om tillämpningsföreskrifter till rådets beslut 1999/468/ EG (3),

| — | med beaktande av artikel 95.3 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 95.3 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 81 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Artikel 4.1 i direktiv 2002/95/EG begränsar användningen av bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom, polybrominerade bifenyler (PBB) och polybrominerade bifenyleter (PBDE) i nya elektriska och elektroniska produkter som släpps ut på marknaden från och med den 1 juli 2006, om inte undantag beviljats i bilagan. |
| --- | --- |

A.

Artikel 4.1 i direktiv 2002/95/EG begränsar användningen av bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom, polybrominerade bifenyler (PBB) och polybrominerade bifenyleter (PBDE) i nya elektriska och elektroniska produkter som släpps ut på marknaden från och med den 1 juli 2006, om inte undantag beviljats i bilagan.

| B. | Den 10 december 2004 godkändes vid omröstning i den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 7 i direktiv 2002/95/EG ett förslag till kommissionens beslut om anpassning av bilagan till direktiv 2002/95/EG för att lägga till nya undantag och ändra de nuvarande undantagen. |
| --- | --- |

B.

Den 10 december 2004 godkändes vid omröstning i den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 7 i direktiv 2002/95/EG ett förslag till kommissionens beslut om anpassning av bilagan till direktiv 2002/95/EG för att lägga till nya undantag och ändra de nuvarande undantagen.

| C. | I artikel 7.3 i beslut 1999/468/EG, liksom i punkt 1 i överenskommelsen om tillämpning av detta beslut står det att Europaparlamentet ”skall för detta ändamål erhålla dagordningar för kommittémöten, inför kommittéerna framlagda utkast till åtgärder för genomförande av rättsakter (...) liksom resultaten av omröstningar och sammanfattningar av mötena samt förteckningar över organisatorisk hemvist för medlemsstaternas företrädare”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 7.3 i beslut 1999/468/EG, liksom i punkt 1 i överenskommelsen om tillämpning av detta beslut står det att Europaparlamentet ”skall för detta ändamål erhålla dagordningar för kommittémöten, inför kommittéerna framlagda utkast till åtgärder för genomförande av rättsakter (...) liksom resultaten av omröstningar och sammanfattningar av mötena samt förteckningar över organisatorisk hemvist för medlemsstaternas företrädare”.

| D. | Förslaget till beslut, som Europaparlamentet hade rätt att få ta del av, i enlighet med sin tillsynsrätt enligt beslut nr 1999/468/EG, kom inte parlamentet till handa förrän den 28 januari 2005 och inte förrän parlamentet uttryckligen bett om att få det. |
| --- | --- |

D.

Förslaget till beslut, som Europaparlamentet hade rätt att få ta del av, i enlighet med sin tillsynsrätt enligt beslut nr 1999/468/EG, kom inte parlamentet till handa förrän den 28 januari 2005 och inte förrän parlamentet uttryckligen bett om att få det.

| E. | Vid det laget hade Europaparlamentet knappast hunnit få en enda av de handlingar som parlamentet bort få från de möten som hållits under 2004 av kommittén för anpassning av gemenskapens avfallslagstiftning till vetenskapens och teknikens utveckling. |
| --- | --- |

E.

Vid det laget hade Europaparlamentet knappast hunnit få en enda av de handlingar som parlamentet bort få från de möten som hållits under 2004 av kommittén för anpassning av gemenskapens avfallslagstiftning till vetenskapens och teknikens utveckling.

| F. | Europaparlamentets ansvariga utskott tog den 3 februari 2005 upp till behandling med kommissionen frågan om varför kommissionen inte följt föreskrifterna i beslut 1999/468/EG och överenskommelsen och kommissionen åtog sig den 16 februari 2005 att inleda ett nytt kommittéförfarande och ställa alla uteblivna handlingar till förfogande. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentets ansvariga utskott tog den 3 februari 2005 upp till behandling med kommissionen frågan om varför kommissionen inte följt föreskrifterna i beslut 1999/468/EG och överenskommelsen och kommissionen åtog sig den 16 februari 2005 att inleda ett nytt kommittéförfarande och ställa alla uteblivna handlingar till förfogande.

| G. | Den 25 februari 2005 fick Europaparlamentet ett nytt förslag till beslut. |
| --- | --- |

G.

Den 25 februari 2005 fick Europaparlamentet ett nytt förslag till beslut.

| H. | Artikel 5.1 i direktiv 2002/95/EG öppnar möjligheter för ändringar som behövs med tanke på anpassningar till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

H.

Artikel 5.1 i direktiv 2002/95/EG öppnar möjligheter för ändringar som behövs med tanke på anpassningar till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| I. | Numera finns det att tillgå tryggare alternativ inom olika användningsområden för de farliga ämnen som omfattas av artikel 4.1 i direktiv 2002/95/EG och för vilka det i dag gäller undantag eller också är man i färd med att utveckla sådana alternativ. |
| --- | --- |

I.

Numera finns det att tillgå tryggare alternativ inom olika användningsområden för de farliga ämnen som omfattas av artikel 4.1 i direktiv 2002/95/EG och för vilka det i dag gäller undantag eller också är man i färd med att utveckla sådana alternativ.

| J. | I artikel 5.1 b i direktiv 2002/95/EG finns det föreskrifter för att ”undanta material och komponenter till elektriska och elektroniska produkter från bestämmelserna i artikel 4.1 om det från teknisk eller vetenskaplig synpunkt inte är praktiskt möjligt att bortskaffa eller ersätta dem genom en förändrad konstruktion eller genom material och komponenter som inte kräver sådana material eller ämnen som avses i artikel 4.1 eller om de negativa miljö- eller hälsokonsekvenser och/eller konsekvenser för konsumentsäkerheten som orsakas av ersättningen med andra ämnen sannolikt kommer att vara större än de fördelar för miljö, hälsa och/eller konsumentsäkerhet som en sådan ersättning kan medföra”. |
| --- | --- |

J.

I artikel 5.1 b i direktiv 2002/95/EG finns det föreskrifter för att ”undanta material och komponenter till elektriska och elektroniska produkter från bestämmelserna i artikel 4.1 om det från teknisk eller vetenskaplig synpunkt inte är praktiskt möjligt att bortskaffa eller ersätta dem genom en förändrad konstruktion eller genom material och komponenter som inte kräver sådana material eller ämnen som avses i artikel 4.1 eller om de negativa miljö- eller hälsokonsekvenser och/eller konsekvenser för konsumentsäkerheten som orsakas av ersättningen med andra ämnen sannolikt kommer att vara större än de fördelar för miljö, hälsa och/eller konsumentsäkerhet som en sådan ersättning kan medföra”.

| K. | I artikel 5.1 b i direktiv 2002/95/EG ingår de enda kriterier som det kan tas hänsyn till i samband med att det utarbetas ett förslag till beslut om ytterligare undantag. |
| --- | --- |

K.

I artikel 5.1 b i direktiv 2002/95/EG ingår de enda kriterier som det kan tas hänsyn till i samband med att det utarbetas ett förslag till beslut om ytterligare undantag.

| L. | Kommissionen hävdar i skäl 2 i förslaget till beslut att man ännu inte kan sluta använda dessa farliga ämnen i ett antal material och komponenter. |
| --- | --- |

L.

Kommissionen hävdar i skäl 2 i förslaget till beslut att man ännu inte kan sluta använda dessa farliga ämnen i ett antal material och komponenter.

| M. | I artikel 5.2 i direktiv 2002/95/EG föreskrivs det bland annat att kommissionen skall samråda med berörda parter innan den företar några ändringar i bilagan samt att den ”skall redogöra för den erhållna informationen”. |
| --- | --- |

M.

I artikel 5.2 i direktiv 2002/95/EG föreskrivs det bland annat att kommissionen skall samråda med berörda parter innan den företar några ändringar i bilagan samt att den ”skall redogöra för den erhållna informationen”.

| N. | Vid en undersökning av samrådet med berörda parter framkom följande:






  — | Bevisbördan i fråga om huruvida de undantag som det ansökts om var relevanta eller inte åvilade de berörda parterna och inte sökanden. |
| --- | --- | --- |

N.

Vid en undersökning av samrådet med berörda parter framkom följande:

—

Bevisbördan i fråga om huruvida de undantag som det ansökts om var relevanta eller inte åvilade de berörda parterna och inte sökanden.

| — | Ansökningarna om undantag har inte gjorts tillgängliga för allmänheten, vilket innebär ett ifrågasättande av Europaparlamentets möjligheter att utöva effektiv tillsyn, framför allt genom att pröva om uttalandet i skäl 2 i förslaget till beslut var berättigat. |
| --- | --- |

—

Ansökningarna om undantag har inte gjorts tillgängliga för allmänheten, vilket innebär ett ifrågasättande av Europaparlamentets möjligheter att utöva effektiv tillsyn, framför allt genom att pröva om uttalandet i skäl 2 i förslaget till beslut var berättigat.

| — | Kostnadsöverväganden hade tagits med i samrådet med berörda parter, trots att några sådana inte finns med i direktiv 2002/95/EG och detta obefogade samråd om kostnader gör att grunden för förslaget till beslut kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

—

Kostnadsöverväganden hade tagits med i samrådet med berörda parter, trots att några sådana inte finns med i direktiv 2002/95/EG och detta obefogade samråd om kostnader gör att grunden för förslaget till beslut kan ifrågasättas.

| O. | Vid en undersökning av den rapport som kommissionen beställt för att bedöma om ansökningarna varit välmotiverade framkom följande problem:






  — | Kostnadsöverväganden har uttryckligen ansetts som ett kriterium för beviljande av undantag, något som strider mot föreskrifterna i direktiv 2002/95/EG och detta obefogade hänsynstagande till kostnader ställer rapportens relevans i fråga. |
| --- | --- | --- |

O.

Vid en undersökning av den rapport som kommissionen beställt för att bedöma om ansökningarna varit välmotiverade framkom följande problem:

—

Kostnadsöverväganden har uttryckligen ansetts som ett kriterium för beviljande av undantag, något som strider mot föreskrifterna i direktiv 2002/95/EG och detta obefogade hänsynstagande till kostnader ställer rapportens relevans i fråga.

| — | De stora skillnaderna i fråga om tider för när bestämmelserna skall upphöra att gälla ger en klar signal till näringslivets aktörer och en öppen klausul i allmänna ordalag är inte begriplig. En sådan klausul kan inte anses likvärdig med klara upphörandetider. |
| --- | --- |

—

De stora skillnaderna i fråga om tider för när bestämmelserna skall upphöra att gälla ger en klar signal till näringslivets aktörer och en öppen klausul i allmänna ordalag är inte begriplig. En sådan klausul kan inte anses likvärdig med klara upphörandetider.

| — | Uppgifterna om vilka ersättande ämnen som finns att tillgå i dagens läge är inte helt aktuella och detta leder till att rapportens hela relevans som utgångspunkt för utvärderingen av kriterierna i artikel 5.1 b kan ifrågasättas. |
| --- | --- |

—

Uppgifterna om vilka ersättande ämnen som finns att tillgå i dagens läge är inte helt aktuella och detta leder till att rapportens hela relevans som utgångspunkt för utvärderingen av kriterierna i artikel 5.1 b kan ifrågasättas.

| P. | Vid en undersökning av förslaget till beslut mot bakgrund av de begränsade upplysningar som finns att tillgå om samrådet med berörda parter och den rapport som beställts av kommissionen framkom följande problem, i synnerhet beträffande bilagan till förslaget:






  — | I strid med artikel 5.1 b har undantag beviljats i sådana fall där ersättande ämnen finns att tillgå (punkt 7 (andra strecksatsen), punkterna 10, 12, 13 och 14). |
| --- | --- | --- |

P.

Vid en undersökning av förslaget till beslut mot bakgrund av de begränsade upplysningar som finns att tillgå om samrådet med berörda parter och den rapport som beställts av kommissionen framkom följande problem, i synnerhet beträffande bilagan till förslaget:

—

I strid med artikel 5.1 b har undantag beviljats i sådana fall där ersättande ämnen finns att tillgå (punkt 7 (andra strecksatsen), punkterna 10, 12, 13 och 14).

| — | Ett undantag förlängdes utan att det förekom något samråd med de berörda parterna (punkt 8, kadmium i elektriska kontakter), något som strider mot artikel 5.2. |
| --- | --- |

—

Ett undantag förlängdes utan att det förekom något samråd med de berörda parterna (punkt 8, kadmium i elektriska kontakter), något som strider mot artikel 5.2.

| — | Föreskrifterna om 2010 som upphörandetid för punkt 7 (andra strecksatsen) togs bort, utan motivering. |
| --- | --- |

—

Föreskrifterna om 2010 som upphörandetid för punkt 7 (andra strecksatsen) togs bort, utan motivering.

| — | I beslutet föreskrevs inga andra upphörandetider - inte ens för punkt 7 (tredje strecksatsen) i direktivet, vilket strider mot det uppdrag som klart formulerats i punkt 10 i bilagan till direktiv 2002/95/EG. |
| --- | --- |

—

I beslutet föreskrevs inga andra upphörandetider - inte ens för punkt 7 (tredje strecksatsen) i direktivet, vilket strider mot det uppdrag som klart formulerats i punkt 10 i bilagan till direktiv 2002/95/EG.

| — | Upphörandetider som i vissa fall föreslagits av sökandena själva har inte tagits med (punkterna 10, 11, 13 och 14). |
| --- | --- |

—

Upphörandetider som i vissa fall föreslagits av sökandena själva har inte tagits med (punkterna 10, 11, 13 och 14).

| — | Vissa undantag har fått gälla för ett större område än vad det ansökts om och/eller vad som är befogat (punkterna 10 och 12), i strid med artikel 5.1 b. |
| --- | --- |

—

Vissa undantag har fått gälla för ett större område än vad det ansökts om och/eller vad som är befogat (punkterna 10 och 12), i strid med artikel 5.1 b.

| — | I strid med artikel 5.1 b har undantag beviljats i sådana fall där den tekniska diskussionen inte varit tillräckligt väl underbyggd eller dess omfång inte angivits (punkt 7 (andra strecksatsen), punkterna 10 och 14). |
| --- | --- |

—

I strid med artikel 5.1 b har undantag beviljats i sådana fall där den tekniska diskussionen inte varit tillräckligt väl underbyggd eller dess omfång inte angivits (punkt 7 (andra strecksatsen), punkterna 10 och 14).

| — | Den felaktiga numreringen av punkt 10 i bilagan hade tagits med på nytt, fastän kommissionen åtagit sig att rätta till den, efter en vilseledande tolkning av direktivet på grund av denna numrering (punkt 15). |
| --- | --- |

—

Den felaktiga numreringen av punkt 10 i bilagan hade tagits med på nytt, fastän kommissionen åtagit sig att rätta till den, efter en vilseledande tolkning av direktivet på grund av denna numrering (punkt 15).

| Q. | I artikel 8 i beslut 1999/468/EG om kommittéförfarande föreskrivs en rätt för parlamentet att anta en resolution för att ange att ett förslag till genomförandeåtgärder ”skulle överskrida de genomförandebefogenheter som avses i den grundläggande rättsakten”. |
| --- | --- |

Q.

I artikel 8 i beslut 1999/468/EG om kommittéförfarande föreskrivs en rätt för parlamentet att anta en resolution för att ange att ett förslag till genomförandeåtgärder ”skulle överskrida de genomförandebefogenheter som avses i den grundläggande rättsakten”.

| 1. | Europaparlamentet anser, med hänsyn till de begränsade upplysningar som finns att tillgå i fallet, att kommissionen inte handlat i enlighet med artiklarna 5.1, 5.1 b och 5.2 i direktiv 2002/95/EG och därför överskridit de genomförandebefogenheter som avses i nämnda direktiv. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser, med hänsyn till de begränsade upplysningar som finns att tillgå i fallet, att kommissionen inte handlat i enlighet med artiklarna 5.1, 5.1 b och 5.2 i direktiv 2002/95/EG och därför överskridit de genomförandebefogenheter som avses i nämnda direktiv.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av denna resolution ompröva sitt förslag till beslut om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till direktiv 2002/95/EG och se till att alla eventuella ändringar av bilagan oinskränkt följer föreskrifterna i nämnda direktiv. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att mot bakgrund av denna resolution ompröva sitt förslag till beslut om anpassning till den tekniska utvecklingen av bilagan till direktiv 2002/95/EG och se till att alla eventuella ändringar av bilagan oinskränkt följer föreskrifterna i nämnda direktiv.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar att det vid en senare utförd genomgång av andra handlingar i anslutning till kommittéförfarandet kommit fram att detta inte är enda gången som kommissionen underlåtit att rätta sig efter rådets beslut 1999/468/EG och överenskommelsen om tillämpningsföreskrifter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet bekräftar att det vid en senare utförd genomgång av andra handlingar i anslutning till kommittéförfarandet kommit fram att detta inte är enda gången som kommissionen underlåtit att rätta sig efter rådets beslut 1999/468/EG och överenskommelsen om tillämpningsföreskrifter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en ingående utredning av alla de fall där det brutits mot rådets beslut 1999/468/EG och överenskommelsen, alltsedan dessa föreskrifter ändrats vid utgången av 2003, och därvid ange exakt vilken rättsakt det handlat om, på vilket sätt det brutits mot föreskrifterna samt tillställa parlamentet den fullständiga utredningen inom tre månader. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en ingående utredning av alla de fall där det brutits mot rådets beslut 1999/468/EG och överenskommelsen, alltsedan dessa föreskrifter ändrats vid utgången av 2003, och därvid ange exakt vilken rättsakt det handlat om, på vilket sätt det brutits mot föreskrifterna samt tillställa parlamentet den fullständiga utredningen inom tre månader.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera parlamentets rätt att få information och utöva tillsyn, i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG och överenskommelsen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera parlamentets rätt att få information och utöva tillsyn, i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG och överenskommelsen.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 37, 13.2.2003, s. 19.

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(3)  EGT L 256, 10.10.2000, s. 19.

P6_TA(2005)0091

Rättssäkerhetsgarantier i brottmål *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2004)0328 - C6-0071/2004 - 2004/0113(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0328) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2004)0328) (1),

| — | med beaktande av artikel 31.1 c i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31.1 c i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0071/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i EU-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0071/2004),

| — | med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 93 och 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0064/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0064/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Hela texten |
| | (Berör inte den svenska versionen.) |
| Ändring 2 |
| Skäl 5a (nytt) |
| | (5a) De rättigheter som fastställs i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör betraktas som miniminormer som medlemsstaterna under alla omständigheter bör uppfylla på samma sätt som de bör följa Europadomstolens rättspraxis. |
| Ändring 3 |
| Skäl 7 |
| (7) Principen om ömsesidigt erkännande grundar sig på en hög grad av förtroende mellan medlemsstaterna. För att stärka detta förtroende föreskriver detta rambeslut vissa garantier för skydd av grundläggande rättigheter. Dessa garantier återspeglar medlemsstaternas traditioner när det gäller att följa bestämmelserna i människorättskonventionen. | (7) Principen om ömsesidigt erkännande grundar sig på en hög grad av förtroende mellan medlemsstaterna. För att stärka detta förtroende föreskriver detta rambeslut vissa garantier för skydd av grundläggande rättigheter. Dessa garantier återspeglar medlemsstaternas traditioner när det gäller att följa bestämmelserna i människorättskonventionen
  och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  . |
| Ändring 51 |
| Skäl 8 |
| (8) De föreslagna bestämmelserna är inte avsedda att påverka särskilda åtgärder mot vissa allvarliga och komplexa former av brott i medlemsstaternas lagstiftning, i synnerhet terrorism. | (8) De föreslagna bestämmelserna är inte avsedda att påverka särskilda åtgärder mot vissa allvarliga och komplexa former av brott i medlemsstaternas lagstiftning, i synnerhet terrorism.
  Alla åtgärder skall vara förenliga med Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| Ändring 5 |
| Skäl 10 |
| (10) Fem områden har ansetts som lämpliga för tillämpning av gemensamma miniminormer i ett första skede. Dessa är: tillgång till rättsligt biträde, tillgång till tolkning och översättning, garantier för att personer i behov av särskild hänsyn på grund av att de inte kan följa ärendets gång verkligen visas sådan hänsyn, konsulärt bistånd till utländska frihetsberövade och skriftlig information till misstänkta och tilltalade om deras rättigheter. | (10)
  För att främja det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna bör rättssäkerhetsgarantier införas för att skydda de grundläggande rättigheterna, inte bara för misstänkta utan även för brottsoffer och vittnen till brott. Det här rambeslutet är emellertid inriktat på att skydda de misstänktas rättigheter.
  Fem områden har ansetts som lämpliga för tillämpning av gemensamma miniminormer i ett första skede. Dessa är: tillgång till rättsligt biträde, tillgång till tolkning och översättning, garantier för att personer i behov av särskild hänsyn på grund av att de inte kan följa ärendets gång verkligen visas sådan hänsyn, konsulärt bistånd till utländska frihetsberövade och skriftlig information till misstänkta och tilltalade om deras rättigheter. |
| Ändring 6 |
| Skäl 10a (nytt) |
| | (10a) Detta rambeslut bör utvärderas inom två år efter dess ikraftträdande mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och bör, vid behov, ändras för att förbättra de garantier som fastställts. |
| Ändring 8 |
| Skäl 16 |
| (16) Rätten till konsulärt bistånd följer av artikel 36 i 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser, där stater ges rätt att via sina konsulära tjänstemän hålla kontakt med egna medborgare. Enligt bestämmelserna i rambeslutet tillkommer denna rättighet EU-medborgaren, snarare än en stat. Detta torde bidra till ökad insyn och därigenom till större effektivitet.
  På längre sikt bör dock skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där det råder ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna, minska och slutligen undanröja behovet av konsulärt bistånd. | (16) Rätten till konsulärt bistånd följer av artikel 36 i 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser, där stater ges rätt att via sina konsulära tjänstemän hålla kontakt med egna medborgare. Enligt bestämmelserna i rambeslutet tillkommer denna rättighet EU-medborgaren, snarare än en stat. Detta torde bidra till ökad insyn och därigenom till större effektivitet. |
| Ändring 9 |
| Skäl 17 |
| (17) Om misstänkta och tilltalade informeras skriftligen om sina grundläggande rättigheter, leder detta till rättvisare rättsliga förfaranden och bidrar i hög grad till att alla som misstänks eller åtalas för brott är medvetna om sina rättigheter. En person som inte känner till sina rättigheter har naturligtvis svårt att hävda dem. Skriftlig rättighetsinformation till alla misstänkta, i form av ett särskilt meddelande, kommer att råda bot på detta problem. | (17) Om misstänkta och tilltalade informeras skriftligen om sina grundläggande rättigheter, leder detta till rättvisare rättsliga förfaranden och bidrar i hög grad till att alla som misstänks eller åtalas för brott är medvetna om sina rättigheter. En person som inte känner till sina rättigheter har naturligtvis svårt att hävda dem. Skriftlig rättighetsinformation till alla misstänkta, i form av ett särskilt meddelande, kommer att råda bot på detta problem.
  Misstänkta med synhandikapp eller lässvårigheter bör få muntlig information om sina grundläggande rättigheter. |
| Ändring 10 |
| Skäl 18 |
| (18) Det behövs en mekanism för att utvärdera om rambeslutet fungerar effektivt. Medlemsstaterna bör därför samla in och sammanställa information i utvärderings- och övervakningssyfte. Kommissionen kommer att använda den insamlade informationen för att utarbeta rapporter som kommer att offentliggöras. Detta kommer att stärka det ömsesidiga förtroendet, då varje medlemsstat vet att andra medlemsstater respekterar rätten till en rättvis rättegång. | (18) Det behövs en mekanism för att utvärdera om rambeslutet fungerar effektivt. Medlemsstaterna bör därför samla in och sammanställa information i utvärderings- och övervakningssyfte
  , bland annat information från icke-statliga och mellanstatliga organisationer och yrkesorganisationer för advokater, tolkar och översättare
  . Kommissionen kommer att använda den insamlade informationen för att utarbeta rapporter som kommer att offentliggöras. Detta kommer att stärka det ömsesidiga förtroendet, då varje medlemsstat vet att andra medlemsstater respekterar rätten till en rättvis rättegång. |
| Ändring 11 |
| Artikel 1, punkt 1, stycke 2 |
| Sådana förfaranden betecknas i fortsättningen som ”brottmål”. | utgår |
| Ändring 12 |
| Artikel 1, punkt 2 |
| 2. Rättssäkerhetsgarantierna skall tillämpas på var och en som misstänks för brott (en misstänkt), från det att personen fråga
  underrättas
  av behöriga myndigheter i en medlemsstat
  om att han eller hon misstänks för brott och
  fram till dess att slutlig dom har fallit. | 2. Rättssäkerhetsgarantierna skall tillämpas på var och en som misstänks för brott (en misstänkt)
  eller, om den misstänkte är en juridisk person, på den juridiska personens företrädare
  , från det att personen i fråga
  kontaktas
  av behöriga myndigheter i en medlemsstat fram till dess att slutlig dom har meddelats, inbegripet fram till dess att påföljd har fastställts och eventuella överklaganden har avgjorts
  . |
| Ändring 13 |
| Artikel 1a (ny) |
| | Artikel 1a




  Definitioner




  I detta rambeslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges:










  a) | juridisk rådgivning:








  — | hjälp som en advokat, eller en person med lämpliga kvalifikationer som avses i artikel 4.1, tillhandahåller en misstänkt före och under polisförhör i samband med det brott som personen misstänks för, |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Hela texten

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 2

Skäl 5a (nytt)

(5a) De rättigheter som fastställs i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna bör betraktas som miniminormer som medlemsstaterna under alla omständigheter bör uppfylla på samma sätt som de bör följa Europadomstolens rättspraxis.

Ändring 3

Skäl 7

(7) Principen om ömsesidigt erkännande grundar sig på en hög grad av förtroende mellan medlemsstaterna. För att stärka detta förtroende föreskriver detta rambeslut vissa garantier för skydd av grundläggande rättigheter. Dessa garantier återspeglar medlemsstaternas traditioner när det gäller att följa bestämmelserna i människorättskonventionen.

(7) Principen om ömsesidigt erkännande grundar sig på en hög grad av förtroende mellan medlemsstaterna. För att stärka detta förtroende föreskriver detta rambeslut vissa garantier för skydd av grundläggande rättigheter. Dessa garantier återspeglar medlemsstaternas traditioner när det gäller att följa bestämmelserna i människorättskonventionen
  och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna
  .

Ändring 51

Skäl 8

(8) De föreslagna bestämmelserna är inte avsedda att påverka särskilda åtgärder mot vissa allvarliga och komplexa former av brott i medlemsstaternas lagstiftning, i synnerhet terrorism.

(8) De föreslagna bestämmelserna är inte avsedda att påverka särskilda åtgärder mot vissa allvarliga och komplexa former av brott i medlemsstaternas lagstiftning, i synnerhet terrorism.
  Alla åtgärder skall vara förenliga med Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

Ändring 5

Skäl 10

(10) Fem områden har ansetts som lämpliga för tillämpning av gemensamma miniminormer i ett första skede. Dessa är: tillgång till rättsligt biträde, tillgång till tolkning och översättning, garantier för att personer i behov av särskild hänsyn på grund av att de inte kan följa ärendets gång verkligen visas sådan hänsyn, konsulärt bistånd till utländska frihetsberövade och skriftlig information till misstänkta och tilltalade om deras rättigheter.

(10)
  För att främja det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna bör rättssäkerhetsgarantier införas för att skydda de grundläggande rättigheterna, inte bara för misstänkta utan även för brottsoffer och vittnen till brott. Det här rambeslutet är emellertid inriktat på att skydda de misstänktas rättigheter.
  Fem områden har ansetts som lämpliga för tillämpning av gemensamma miniminormer i ett första skede. Dessa är: tillgång till rättsligt biträde, tillgång till tolkning och översättning, garantier för att personer i behov av särskild hänsyn på grund av att de inte kan följa ärendets gång verkligen visas sådan hänsyn, konsulärt bistånd till utländska frihetsberövade och skriftlig information till misstänkta och tilltalade om deras rättigheter.

Ändring 6

Skäl 10a (nytt)

(10a) Detta rambeslut bör utvärderas inom två år efter dess ikraftträdande mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och bör, vid behov, ändras för att förbättra de garantier som fastställts.

Ändring 8

Skäl 16

(16) Rätten till konsulärt bistånd följer av artikel 36 i 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser, där stater ges rätt att via sina konsulära tjänstemän hålla kontakt med egna medborgare. Enligt bestämmelserna i rambeslutet tillkommer denna rättighet EU-medborgaren, snarare än en stat. Detta torde bidra till ökad insyn och därigenom till större effektivitet.
  På längre sikt bör dock skapandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, där det råder ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna, minska och slutligen undanröja behovet av konsulärt bistånd.

(16) Rätten till konsulärt bistånd följer av artikel 36 i 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser, där stater ges rätt att via sina konsulära tjänstemän hålla kontakt med egna medborgare. Enligt bestämmelserna i rambeslutet tillkommer denna rättighet EU-medborgaren, snarare än en stat. Detta torde bidra till ökad insyn och därigenom till större effektivitet.

Ändring 9

Skäl 17

(17) Om misstänkta och tilltalade informeras skriftligen om sina grundläggande rättigheter, leder detta till rättvisare rättsliga förfaranden och bidrar i hög grad till att alla som misstänks eller åtalas för brott är medvetna om sina rättigheter. En person som inte känner till sina rättigheter har naturligtvis svårt att hävda dem. Skriftlig rättighetsinformation till alla misstänkta, i form av ett särskilt meddelande, kommer att råda bot på detta problem.

(17) Om misstänkta och tilltalade informeras skriftligen om sina grundläggande rättigheter, leder detta till rättvisare rättsliga förfaranden och bidrar i hög grad till att alla som misstänks eller åtalas för brott är medvetna om sina rättigheter. En person som inte känner till sina rättigheter har naturligtvis svårt att hävda dem. Skriftlig rättighetsinformation till alla misstänkta, i form av ett särskilt meddelande, kommer att råda bot på detta problem.
  Misstänkta med synhandikapp eller lässvårigheter bör få muntlig information om sina grundläggande rättigheter.

Ändring 10

Skäl 18

(18) Det behövs en mekanism för att utvärdera om rambeslutet fungerar effektivt. Medlemsstaterna bör därför samla in och sammanställa information i utvärderings- och övervakningssyfte. Kommissionen kommer att använda den insamlade informationen för att utarbeta rapporter som kommer att offentliggöras. Detta kommer att stärka det ömsesidiga förtroendet, då varje medlemsstat vet att andra medlemsstater respekterar rätten till en rättvis rättegång.

(18) Det behövs en mekanism för att utvärdera om rambeslutet fungerar effektivt. Medlemsstaterna bör därför samla in och sammanställa information i utvärderings- och övervakningssyfte
  , bland annat information från icke-statliga och mellanstatliga organisationer och yrkesorganisationer för advokater, tolkar och översättare
  . Kommissionen kommer att använda den insamlade informationen för att utarbeta rapporter som kommer att offentliggöras. Detta kommer att stärka det ömsesidiga förtroendet, då varje medlemsstat vet att andra medlemsstater respekterar rätten till en rättvis rättegång.

Ändring 11

Artikel 1, punkt 1, stycke 2

Sådana förfaranden betecknas i fortsättningen som ”brottmål”.

utgår

Ändring 12

Artikel 1, punkt 2

2. Rättssäkerhetsgarantierna skall tillämpas på var och en som misstänks för brott (en misstänkt), från det att personen fråga
  underrättas
  av behöriga myndigheter i en medlemsstat
  om att han eller hon misstänks för brott och
  fram till dess att slutlig dom har fallit.

2. Rättssäkerhetsgarantierna skall tillämpas på var och en som misstänks för brott (en misstänkt)
  eller, om den misstänkte är en juridisk person, på den juridiska personens företrädare
  , från det att personen i fråga
  kontaktas
  av behöriga myndigheter i en medlemsstat fram till dess att slutlig dom har meddelats, inbegripet fram till dess att påföljd har fastställts och eventuella överklaganden har avgjorts
  .

Ändring 13

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a

Definitioner

I detta rambeslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

a)

juridisk rådgivning:

—

hjälp som en advokat, eller en person med lämpliga kvalifikationer som avses i artikel 4.1, tillhandahåller en misstänkt före och under polisförhör i samband med det brott som personen misstänks för,

| — | hjälp och företrädande som en advokat tillhandahåller en misstänkt under hela brottmålet. |
| --- | --- |

—

hjälp och företrädande som en advokat tillhandahåller en misstänkt under hela brottmålet.

| b) | brottmål:










  i) | förfaranden för att fastställa om en misstänkt är skyldig eller oskyldig eller för att fastställa påföljd, |
| --- | --- | --- |

b)

brottmål:

i)

förfaranden för att fastställa om en misstänkt är skyldig eller oskyldig eller för att fastställa påföljd,

| ii) | ett överklagande i ett av de förfaranden som avses i i) eller |
| --- | --- |

ii)

ett överklagande i ett av de förfaranden som avses i i) eller

| iii) | förfaranden som inletts av de administrativa myndigheterna beträffande handlingar som är straffbara enligt lagstiftningen i en medlemsstat och där beslutet kan ge upphov till förfaranden vid domstol med behörighet bland annat på det straffrättsliga området. |
| --- | --- |

iii)

förfaranden som inletts av de administrativa myndigheterna beträffande handlingar som är straffbara enligt lagstiftningen i en medlemsstat och där beslutet kan ge upphov till förfaranden vid domstol med behörighet bland annat på det straffrättsliga området.

| c) | personer som kan likställas med familjemedlemmar:








  — | personer som enligt lagstiftningen i en medlemsstat lever tillsammans med den misstänkte i ett registrerat partnerskap eller annat rättsligt erkänt partnerskap mellan personer av samma kön, |
| --- | --- | --- |

c)

personer som kan likställas med familjemedlemmar:

—

personer som enligt lagstiftningen i en medlemsstat lever tillsammans med den misstänkte i ett registrerat partnerskap eller annat rättsligt erkänt partnerskap mellan personer av samma kön,

| — | personer som stadigvarande bor tillsammans med den misstänkte i en annan levnadsform än äktenskap. |
| --- | --- |

—

personer som stadigvarande bor tillsammans med den misstänkte i en annan levnadsform än äktenskap.

Ändring 14

Artikel 1b (ny)

Artikel 1b

Rätten att försvara sig

Innan de gör några uttalanden, eller så snart åtgärder vidtas för att begränsa deras frihet, oavsett vilket som infaller först, har de misstänkta rätt att få besked från myndigheterna om de anklagelser som riktas mot dem och om grunden för misstanken.

Ändring 15

Artikel 2

1. En misstänkt
  som så önskar
  skall ha rätt att utan dröjsmål erhålla juridisk rådgivning
  under hela brottmålsförfarandet
  .

1. En misstänkt skall ha rätt att utan dröjsmål
  (inom 24 timmar efter gripandet)
  erhålla juridisk rådgivning.

2. En misstänkt skall ha rätt till juridisk rådgivning innan
  han eller hon besvarar några frågor med anknytning till anklagelsen
  .

2. En misstänkt skall
  under alla omständigheter
  ha rätt till juridisk rådgivning innan
  något förhör inleds, oavsett tidpunkt och skede i brottmålsförfarandet och under alla slags förhör
  .

Ändring 16

Artikel 2, punkt 2a (ny)

2a. Misstänkta personer skall ha rätt att

| — | rådgöra med sin advokat i avskildhet (även om de av säkerhetsskäl måste hållas i polisförvar), varvid deras samtal med advokaten skall hållas i full förtrolighet, |
| --- | --- |

—

rådgöra med sin advokat i avskildhet (även om de av säkerhetsskäl måste hållas i polisförvar), varvid deras samtal med advokaten skall hållas i full förtrolighet,

| — | ta del av samtliga handlingar i brottmålet, även indirekt genom advokaten, |
| --- | --- |

—

ta del av samtliga handlingar i brottmålet, även indirekt genom advokaten,

| — | försäkra sig om att advokaten hålls underrättad om utvecklingen i brottmålsförfarandet och att denne är närvarande vid förhör, |
| --- | --- |

—

försäkra sig om att advokaten hålls underrättad om utvecklingen i brottmålsförfarandet och att denne är närvarande vid förhör,

| — | ha sin advokat närvarande och genom denne ställa frågor till domstolen, såväl före som under själva rättegången. |
| --- | --- |

—

ha sin advokat närvarande och genom denne ställa frågor till domstolen, såväl före som under själva rättegången.

Ändring 17

Artikel 2, punkt 2b (ny)

2b. Om rätten till juridisk rådgivning inte respekteras skall alla efterföljande vidtagna åtgärder samt åtgärder som under brottmålsförfarandet är beroende av dessa sakna rättslig verkan.

Ändring 18

Artikel 2, punkt 2c (ny)

2c. Medlemsstaterna skall se till att samtliga handlingar i ärendet görs tillgängliga för advokaten i rimlig tid för att denne skall kunna förbereda den misstänktes försvar.

Ändring 19

Artikel 3, inledningen

Utan att det påverkar en misstänkt persons rätt att vägra ta emot juridisk rådgivning och att företräda sig själv vid en rättegång, är det ett krav att vissa misstänkta skall erbjudas juridisk rådgivning för att garantera en rättvis rättegång. Medlemsstaterna skall följaktligen se till att juridisk rådgivning finns tillgänglig för varje misstänkt som

Utan att det påverkar en misstänkt persons rätt att vägra ta emot juridisk rådgivning och att företräda sig själv vid en rättegång, är det ett krav att vissa misstänkta skall erbjudas juridisk rådgivning för att garantera en rättvis rättegång. Medlemsstaterna skall följaktligen se till att juridisk rådgivning finns tillgänglig för varje misstänkt
  och i synnerhet för varje person
  som

Ändring 20

Artikel 3, strecksats 2

| — | anklagas formellt för ett brott där de sakliga eller rättsliga omständigheterna är särskilt komplicerade eller där påföljden är allvarlig, i synnerhet om det i en medlemsstat är föreskrivet fängelse
  i mer än ett år
  för brottet, eller |
| --- | --- |

—

anklagas formellt för ett brott där de sakliga eller rättsliga omständigheterna är särskilt komplicerade eller där påföljden är allvarlig, i synnerhet om det i en medlemsstat är föreskrivet fängelse
  i mer än ett år
  för brottet, eller

| — | anklagas formellt för ett brott där de sakliga eller rättsliga omständigheterna är särskilt komplicerade eller där påföljden är allvarlig, i synnerhet om det i en medlemsstat är föreskrivet fängelse för brottet, eller |
| --- | --- |

—

anklagas formellt för ett brott där de sakliga eller rättsliga omständigheterna är särskilt komplicerade eller där påföljden är allvarlig, i synnerhet om det i en medlemsstat är föreskrivet fängelse för brottet, eller

Ändring 21

Artikel 3, strecksats 5

| — | refaller oförmögen att förstå eller följa ärendets gång på grund av sin ålder eller sitt mentala, fysiska eller känslomässiga tillstånd. |
| --- | --- |

—

refaller oförmögen att förstå eller följa ärendets gång på grund av sin ålder eller sitt mentala, fysiska eller känslomässiga tillstånd.

| — | sannolikt är eller förefaller oförmögen att förstå eller följa ärendets gång på grund av sin ålder eller sitt mentala, fysiska eller känslomässiga tillstånd. |
| --- | --- |

—

sannolikt är eller förefaller oförmögen att förstå eller följa ärendets gång på grund av sin ålder eller sitt mentala, fysiska eller känslomässiga tillstånd.

Ändring 22

Artikel 3, strecksats 5a (ny)

| — | har kvarhållits för att kunna höras under brottmålsförfarandet. |
| --- | --- |

—

Ändring 23

Artikel 4, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till att
  endast
  advokater i den mening som avses i artikel 1.2 a i direktiv 98/5/EG är berättigade att ge sådan juridisk rådgivning som avses i detta rambeslut.

1. Medlemsstaterna skall se till att advokater i den mening som avses i artikel 1.2 a i direktiv 98/5/EG
  och andra personer som har lämpliga kvalifikationer i enlighet med tillämpliga nationella bestämmelser
  är berättigade att ge sådan juridisk rådgivning som avses i detta rambeslut.

Ändring 24

Artikel 4, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall se till att det finns
  en mekanism för att byta ut en advokat om den juridiska rådgivningen befinnes vara ineffektiv
  .

2. Medlemsstaterna skall se till att det finns
  ett oberoende organ med ansvar för att behandla klagomål över en försvarsadvokats effektivitet. Vid behov får detta organ byta ut advokaten
  .

Ändring 25

Artikel 4, punkt 2a (ny)

2a. Tiden för den frist för det rättsliga förfarandet som anges i detta rambeslut skall inte börja löpa förrän advokaten har blivit underrättad, även om den misstänkte underrättats dessförinnan.

Ändring 26

Artikel 5, punkt 1

1.
  I de fall där artikel 3 är tillämplig skall
  kostnaderna för den juridiska rådgivningen
  bäras
  helt eller delvis av
  medlemsstaten,
  om dessa kostnader skulle innebära orimliga ekonomiska uppoffringar för den misstänkte själv eller de personer som han eller hon har försörjningsansvar för.

1.
  Medlemsstaterna skall se till att den misstänkte erhåller kostnadsfri juridisk rådgivning och ersättning för de juridiska kostnaderna (såväl arvoden som omkostnader) eller så skall
  kostnaderna för den juridiska rådgivningen helt eller delvis
  bäras
  av
  den
  medlemsstat
  där rättegången sker
  om dessa kostnader skulle innebära orimliga ekonomiska uppoffringar för den misstänkte själv eller de personer som han eller hon har försörjningsansvar för
  , eller de personer som ansvarar för hans eller hennes försörjning
  .

Ändring 27

Artikel 6, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till att en misstänkt
  som
  inte förstår eller talar
  rättegångsspråket erhåller kostnadsfri tolkning, för att garantera en rättvis rättegång
  .

1. Medlemsstaterna skall se till att
  om
  en misstänkt inte förstår eller talar
  det språk som används i rättegången skall han eller hon utan kostnad bistås av en tolk vid varje steg i rättegångsförfarandet och även (på begäran) då han eller hon rådgör med sin advokat
  .

Ändring 28

Artikel 6, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall se till att
  den misstänkte om nödvändigt erhåller kostnadsfri tolkning av juridisk rådgivning under hela det straffrättsliga förfarandet.

2. Medlemsstaterna skall
  , om en misstänkt inte förstår eller talar rättegångsspråket,
  se till att
  det finns en tolk närvarande

| — | under alla möten mellan den misstänkte och dennes advokat om advokaten eller den misstänkte finner det nödvändigt, |
| --- | --- |

—

under alla möten mellan den misstänkte och dennes advokat om advokaten eller den misstänkte finner det nödvändigt,

| — | när den misstänkte skall förhöras av tjänstemän vid de brottsbekämpande myndigheterna om det brott som han eller hon misstänks för, |
| --- | --- |

—

när den misstänkte skall förhöras av tjänstemän vid de brottsbekämpande myndigheterna om det brott som han eller hon misstänks för,

| — | när den misstänkte är tvungen att inställa sig inför rätta med anledning av brottet. |
| --- | --- |

—

när den misstänkte är tvungen att inställa sig inför rätta med anledning av brottet.

Ändring 29

Artikel 6, punkt 3a (ny)

3a. De tolkar som godkänts av de behöriga rättsliga myndigheterna skall tas upp i ett nationellt register för tolkar.

Ändring 30

Artikel 7, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till att en misstänkt som inte förstår eller talar rättegångsspråket erhåller kostnadsfri översättning av alla relevanta handlingar, för att garantera en rättvis rättegång.

1. Medlemsstaterna skall se till att en misstänkt som inte förstår eller
  kan läsa
  rättegångsspråket
  eller språket i de relevanta handlingarna om det är ett annat än rättegångsspråket,
  erhåller kostnadsfri översättning av alla relevanta handlingar
  till något av Europeiska unionens officiella språk eller, beroende på vad som är lämpligt, till något annat språk som den misstänkte förstår
  , för att garantera en rättvis rättegång.

Ändring 31

Artikel 7, punkt 2

2. Beslut om vilka handlingar som behöver översättas skall fattas av behöriga myndigheter. Den misstänktes advokat får begära översättning av ytterligare handlingar.

utgår

Ändring 32

Artikel 8, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till att
  de
  översättare och tolkar
  som anlitas är tillräckligt kvalificerade för att kunna tillhandahålla korrekt översättning och tolkning
  .

1. Medlemsstaterna skall se till att
  det upprättas ett nationellt register över auktoriserade
  översättare och tolkar
  , vilket skall vara öppet för samtliga yrkesverksamma i alla medlemsstater med kvalifikationer som bedöms likvärdiga i hela unionen. De som är uppförda i registret skall vara skyldiga att följa en nationell eller gemensam yrkeskod vars syfte skall vara att säkerställa opartisk och korrekt översättning och tolkning
  .

Ändring 33

Artikel 9

Medlemsstaterna skall i de fall brottmålsförfarandet genomförs med hjälp av en tolk se till att det görs en ljud- eller videoinspelning för att garantera kvalitetskontroll. Vid en eventuell tvist om kvaliteten på tolkningen skall en kopia tillhandahållas parterna.
  Kopian får endast användas för att kontrollera huruvida tolkningen är korrekt.

Medlemsstaterna skall i de fall brottmålsförfarandet genomförs med hjälp av en tolk se till att det görs en ljud- eller videoinspelning för att garantera kvalitetskontroll. Vid en eventuell tvist om kvaliteten på tolkningen skall en kopia tillhandahållas parterna.

Ändring 34

Artikel 10, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till att en misstänkt som inte kan förstå eller följa ärendets gång på grund av sin ålder eller sitt
  mentala, fysiska eller
  känslomässiga tillstånd skall visas särskild hänsyn, i syfte att garantera en rättvis rättegång.

1. Medlemsstaterna skall se till att en misstänkt som inte kan förstå eller följa ärendets gång på grund av sin ålder eller sitt
  hälsotillstånd, sitt fysiska eller psykiska handikapp, sin analfabetism eller sitt särskilda
  känslomässiga tillstånd visas särskild hänsyn, i syfte att garantera en rättvis rättegång.

Ändring 35

Artikel 10, punkt 3a (ny)

3a. Underlåtenhet att bedöma och lämna underrättelse om den misstänktes utsatthet skall, om det inte rättas till, få till följd att alla åtgärder som därefter vidtas i brottmålsförfarandet blir ogiltiga.

Ändring 36

Artikel 11, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall se till att sjukvård tillhandahålls när så krävs.

2. Medlemsstaterna skall se till att sjukvård
  och psykologiskt stöd
  tillhandahålls när så krävs
  och om den misstänkte eller dennes advokat anser att det är nödvändigt
  .

Ändring 37

Artikel 11, punkt 3

3.
  I lämpliga fall skall
  särskild hänsyn
  innefatta rätten att ha
  en tredje person närvarande under polis- eller domstolsförhör.

3.
  En misstänkt som är berättigad till
  särskild hänsyn
  eller dennes advokat skall ha rätt att begära att
  en tredje person
  är
  närvarande under polis- eller domstolsförhör.

Ändring 38

Artikel 12, punkt 1

1. En misstänkt som häktas skall ha rätt att informera familjemedlemmar, personer som kan likställas med familjemedlemmar
  och eventuella arbetsgivare utan dröjsmål
  .

1. En misstänkt som häktas
  eller överförs till ett annat häkte
  skall ha rätt att
  utan dröjsmål
  informera familjemedlemmar
  eller
  personer som kan likställas med familjemedlemmar om häktningen eller överföringen.

Ändring 39

Artikel 12, punkt 1a (ny)

1a. En misstänkt som häktas skall ha rätt att utan dröjsmål informera sin arbetsgivare om häktningen.

Ändring 40

Artikel 13, punkt 2

2. Medlemsstaterna skall se till att en häktad person som inte vill ha bistånd från hemlandets konsulära myndigheter erbjuds bistånd från en erkänd internationell människorättsorganisation.

2. Medlemsstaterna skall se till att en häktad person som inte vill ha bistånd från hemlandets konsulära myndigheter
  utan dröjsmål
  erbjuds bistånd från en erkänd internationell människorättsorganisation.

Ändring 41

Artikel 14, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall se till alla misstänkta görs medvetna om de rättssäkerhetsgarantier som är av direkt betydelse för dem genom ett skriftligt meddelande om dessa rättigheter. Denna information skall inbegripa, men inte vara begränsad till, de rättigheter som föreskrivs i detta rambeslut.

1. Medlemsstaterna skall se till alla misstänkta görs medvetna om de rättssäkerhetsgarantier som är av direkt betydelse för dem genom ett skriftligt meddelande om dessa rättigheter. Denna information skall inbegripa, men inte vara begränsad till, de rättigheter som föreskrivs i detta rambeslut.
  Det skriftliga meddelandet - rättighetsinformationen - skall överlämnas till den misstänkte första gången han eller hon förhörs, oavsett om det är på polisstationen eller någon annanstans.

Ändring 42

Artikel 14, punkt 1, stycke 1a (nytt)

Medlemsstaterna skall se till att rättighetsinformationen finns tillgänglig på Internet så att den är lättillgänglig. Medlemsstaterna skall se till att rättighetsinformationen blir uppläst om den misstänkte har synhandikapp eller lässvårigheter.

Ändring 44

Artikel 14, punkt 3a (ny)

3a. Medlemsstaterna skall avgöra till vilka andra språk rättighetsinformationen skall översättas; varvid hänsyn skall tas till vilka språk som främst talas inom EU till följd av att tredjelandsmedborgare invandrat till eller uppehåller sig i EU. Punkterna 2 och 3 skall tillämpas.

Ändring 45

Artikel 14, punkt 4

4.
  Medlemsstaterna
  skall
  ställa som krav att
  rättighetsinformationen
  undertecknas av både den berörda polistjänstemannen och
  den misstänkte
  , om den senare så vill, som bevis på att informationen har erbjudits, överlämnats och mottagits. Rättighetsinformationen bör finnas i dubbla exemplar; en (undertecknad) kopia som behålls av polistjänstemannen och en (undertecknad) kopia som behålls av den misstänkte. En anteckning om att rättighetsinformation har erbjudits och om huruvida den misstänkte har gått med på att underteckna den bör föras in i protokollet
  .

4.
  Den undersökande myndigheten
  skall
  utfärda en förklaring om att
  rättighetsinformationen
  har överlämnats till
  den misstänkte
  . Förklaringen skall ange när rättighetsinformationen överlämnandes och, om möjligt, namnge de personer som närvarade
  .

Ändring 46

Artikel 14a (ny)

Artikel 14a

Förbud mot diskriminering

Medlemsstaterna skall vidta förebyggande åtgärder för att se till att alla misstänkta, oavsett ras, etniskt ursprung eller sexuell läggning, ges lika tillgång till rättshjälp och lika behandling i varje skede av de brottmålsförfarandena.

Ändring 47

Artikel 15, punkt 1

1. Medlemsstaterna skall
  underlätta insamlandet av
  den information som behövs för att utvärdera och övervaka tillämpningen av detta rambeslut.

1. Medlemsstaterna skall
  varje år samla in
  den information som behövs för att utvärdera och övervaka tillämpningen av detta rambeslut
  , bland annat information från icke-statliga och mellanstatliga organisationer och yrkesorganisationer för advokater, tolkar och översättare, och lämna denna information till kommissionen
  .

Ändring 48

Artikel 15, punkt 2

2. Utvärderingen och övervakningen skall ske under tillsyn av Europeiska kommissionen, som skall sammanställa rapporter om utvärderings- och övervakningsarbetet. Dessa rapporter
  får
  offentliggöras.

2. Utvärderingen och övervakningen skall ske
  årligen
  under tillsyn av Europeiska kommissionen, som skall sammanställa rapporter om utvärderings- och övervakningsarbetet. Dessa rapporter
  skall
  offentliggöras.

Ändring 49

Artikel 16, punkt 1, inledningen

1.
  För att utvärdering och övervakning av tillämpningen av bestämmelserna i detta rambeslut skall kunna ske, skall medlemsstaterna se till att det finns uppgifter som till exempel relevant statistik och att dessa uppgifter hålls tillgängliga, bland annat i fråga om följande
  :

1.
  Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att följande uppgifter beträffande föregående kalenderår finns och hålls tillgängliga senast den 31 mars varje år
  :

Ändring 50

Artikel 16, punkt 2

2. Utvärdering och övervakning skall genomföras regelbundet, genom analys av uppgifter som tillhandahålls för det ändamålet och som samlas in av medlemsstaterna i enlighet med denna artikel.

utgår

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0092

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt III

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning - Budgetåret 2003 - Volym I - Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning - Budgetåret 2003 - Volym I - Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004),

| — | med beaktande av årsrapporten till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003 (KOM(2004)0740), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003 (KOM(2004)0740),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport för 2003 (3) och av revisionsrättens särskilda rapporter, tillsammans med de granskade institutionernas svar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport för 2003 (3) och av revisionsrättens särskilda rapporter, tillsammans med de granskade institutionernas svar,

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (4),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (C6-0077/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (C6-0077/2005),

| — | med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget och artiklarna 179a och 180b i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget och artiklarna 179a och 180b i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), särskilt artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), särskilt artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6),

| — | med beaktande av artikel 70 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 70 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A6-0070/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A6-0070/2005), och av följande skäl:

| A. | A Enligt artikel 274 i EG-fördraget skall kommissionen, i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning, genomföra budgeten under eget ansvar. |
| --- | --- |

A.

A Enligt artikel 274 i EG-fördraget skall kommissionen, i överensstämmelse med principerna för en sund ekonomisk förvaltning, genomföra budgeten under eget ansvar.

| 1. | Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den bifogade resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den bifogade resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska investeringsbanken samt till medlemsstaternas nationella och regionala revisionsorgan och att se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska investeringsbanken samt till medlemsstaternas nationella och regionala revisionsorgan och att se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(4)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(6)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

2.

Europaparlamentets beslut om avslutande av räkenskaperna avseende genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning - Budgetåret 2003 - Volym I - Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning - Budgetåret 2003 - Volym I - Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004),

| — | med beaktande av årsrapporten till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003 (KOM(2004)0740), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003 (KOM(2004)0740),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport för 2003 (3) och av revisionsrättens särskilda rapporter tillsammans med de granskade institutionernas svar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport för 2003 (3) och av revisionsrättens särskilda rapporter tillsammans med de granskade institutionernas svar,

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (4),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (C6-0077/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (C6-0077/2005),

| — | med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget och artiklarna 179a och 180b i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget och artiklarna 179a och 180b i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), särskilt artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), särskilt artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6),

| — | med beaktande av artikel 70 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 70 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A6-0070/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A6-0070/2005), och av följande skäl:

| A. | A Enligt artikel 275 i EG-fördraget är det kommissionen som ansvarar för redovisningen av räkenskaperna. |
| --- | --- |

A.

A Enligt artikel 275 i EG-fördraget är det kommissionen som ansvarar för redovisningen av räkenskaperna.

| 1. | Europaparlamentet godkänner avslutandet av räkenskaperna avseende genomförandet av den allmänna budgeten för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner avslutandet av räkenskaperna avseende genomförandet av den allmänna budgeten för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaternas nationella och regionala revisionsorgan samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska investeringsbanken och medlemsstaternas nationella och regionala revisionsorgan samt att se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(4)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(6)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

3.

Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, Avsnitt III - Kommissionen (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005 - 2004/2040(DEC)), (SEK(2004)1182 - C6-0013/2005 - 2004/2040(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning - Budgetåret 2003 - Volym I - Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska gemenskapernas slutliga årsredovisning - Budgetåret 2003 - Volym I - Konsoliderade rapporter om budgetgenomförandet och konsoliderade årsredovisningar (SEK(2004)1181 - C6-0012/2005, SEK(2004)1182 - C6-0013/2005) (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004),

| — | med beaktande av årsrapporten till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003 (KOM(2004)0740), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003 (KOM(2004)0740),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport för 2003 (3) och av revisionsrättens särskilda rapporter, tillsammans med de granskade institutionernas svar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport för 2003 (3) och av revisionsrättens särskilda rapporter, tillsammans med de granskade institutionernas svar,

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (4),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (C6-0077/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (C6-0077/2005),

| — | med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget och artiklarna 179a och 180b i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 274, 275 och 276 i EG-fördraget och artiklarna 179a och 180b i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), särskilt artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), särskilt artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6),

| — | med beaktande av artikel 70 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 70 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A6-0070/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A6-0070/2005), och av följande skäl:

| A. | Genomförandet av EU:s politik karakteriseras huvudsakligen av ”gemensam förvaltning” mellan kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

Genomförandet av EU:s politik karakteriseras huvudsakligen av ”gemensam förvaltning” mellan kommissionen och medlemsstaterna.

| B. | Enligt artikel 53.3 i budgetförordningen ”skall uppgifterna för genomförandet av budgeten delegeras till medlemsstaterna” när kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna. Medlemsstaterna skall följa de riktlinjer som unionen antagit. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 53.3 i budgetförordningen ”skall uppgifterna för genomförandet av budgeten delegeras till medlemsstaterna” när kommissionen genomför budgeten tillsammans med medlemsstaterna. Medlemsstaterna skall följa de riktlinjer som unionen antagit.

| C. | Parlamentet betonar återigen (7) att ansvarsfrihetsförfarandet är en process där man bland annat strävar efter att förbättra den ekonomiska förvaltningen inom EU genom att förbättra grunderna för beslutsfattandet mot bakgrund av revisionsrättens rapporter och svaren och utlåtandena från institutionerna. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet betonar återigen (7) att ansvarsfrihetsförfarandet är en process där man bland annat strävar efter att förbättra den ekonomiska förvaltningen inom EU genom att förbättra grunderna för beslutsfattandet mot bakgrund av revisionsrättens rapporter och svaren och utlåtandena från institutionerna.

| D. | Kommissionen har initiativrätt enligt fördraget. Det yttersta ekonomiska ansvaret för genomförandet av budgeten ligger helt och hållet på kommissionen - med vederbörlig hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen som antogs i och med Maastrichtfördraget - i enlighet med artikel 274 i fördraget, och således bör det skapas lämpliga kontroller av gemenskapsmedlen. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har initiativrätt enligt fördraget. Det yttersta ekonomiska ansvaret för genomförandet av budgeten ligger helt och hållet på kommissionen - med vederbörlig hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen som antogs i och med Maastrichtfördraget - i enlighet med artikel 274 i fördraget, och således bör det skapas lämpliga kontroller av gemenskapsmedlen.

| E. | Det kan påpekas att kommissionen som verkställande organ är den första som borde ha intresse av att bestämmelserna för övervakning efterlevs helt och hållet. |
| --- | --- |

E.

Det kan påpekas att kommissionen som verkställande organ är den första som borde ha intresse av att bestämmelserna för övervakning efterlevs helt och hållet.

A.   ÖVERGRIPANDE FRÅGOR

| 1. | Europaparlamentet beklagar revisionsrättens vilseledande uttalande om utestående åtaganden för strukturfonderna, som vid utgången av 2003 motsvarade ”fem års betalningar med dagens genomförandegrad, ...” (0.6.) eftersom detta belopp inkluderar åren 2004 till 2006 för vilka åtaganden inte kunde ingås år 2003. Parlamentet påpekar att outnyttjade medel återbetalas till medlemsstaterna vid utgången av perioden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar revisionsrättens vilseledande uttalande om utestående åtaganden för strukturfonderna, som vid utgången av 2003 motsvarade ”fem års betalningar med dagens genomförandegrad, ...” (0.6.) eftersom detta belopp inkluderar åren 2004 till 2006 för vilka åtaganden inte kunde ingås år 2003. Parlamentet påpekar att outnyttjade medel återbetalas till medlemsstaterna vid utgången av perioden.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att införandet av n + 2-regeln (åtagandeåret + 2) i stor utsträckning bidragit till att lösa detta problem, varigenom mer än 99 procent av strukturfonderna har använts under de senaste två åren. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att införandet av n + 2-regeln (åtagandeåret + 2) i stor utsträckning bidragit till att lösa detta problem, varigenom mer än 99 procent av strukturfonderna har använts under de senaste två åren.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, även med tanke på den nya budgetplanen för perioden efter 2006, att finna en balans mellan att utarbeta åtgärder och att svara för själva genomförandet. Kommissionen uppmuntras att genomföra en kritisk analys genom att se över maktfördelningen inom kommissionen (styrelseformerna) samt de administrativa processerna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, även med tanke på den nya budgetplanen för perioden efter 2006, att finna en balans mellan att utarbeta åtgärder och att svara för själva genomförandet. Kommissionen uppmuntras att genomföra en kritisk analys genom att se över maktfördelningen inom kommissionen (styrelseformerna) samt de administrativa processerna.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den utvidgade konsekvensbedömningen för nya förordningar ta med medlemsstaternas och slutmottagarnas genomförandekostnader och administrativa bördor. På så sätt kan man utöva en kontroll och uppnå en balans så att genomförandekostnaderna och de administrativa bördorna håller sig inom rimliga gränser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den utvidgade konsekvensbedömningen för nya förordningar ta med medlemsstaternas och slutmottagarnas genomförandekostnader och administrativa bördor. På så sätt kan man utöva en kontroll och uppnå en balans så att genomförandekostnaderna och de administrativa bördorna håller sig inom rimliga gränser.

Räkenskapernas tillförlitlighet - uttalanden med reservation

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten, med undantag av följderna av avsaknaden av effektiva förfaranden för den interna kontrollen av diverse inkomster och utbetalda förskott, anser att Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning och de anmärkningar som ligger till grund för dem, ger en tillförlitlig bild av gemenskapens inkomster och utgifter för 2003 och av den finansiella ställningen vid årets slut (Revisionsförklaringen punkt II och III). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten, med undantag av följderna av avsaknaden av effektiva förfaranden för den interna kontrollen av diverse inkomster och utbetalda förskott, anser att Europeiska gemenskapernas konsoliderade årsredovisning och de anmärkningar som ligger till grund för dem, ger en tillförlitlig bild av gemenskapens inkomster och utgifter för 2003 och av den finansiella ställningen vid årets slut (Revisionsförklaringen punkt II och III).

| 6. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid följande citat ur årsrapporten till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003 (8), när det gäller redovisningssystem och informationssystem för verksamhetsstyrning: | ”bör [...] generaldirektoratens redovisningsfunktion stärkas och professionaliseras, så att kommissionen och dess förvaltning kan förlita sig på systemen och att generaldirektoratens redovisning är fullständig, exakt och relevant” (sidan 6). |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid följande citat ur årsrapporten till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003 (8), när det gäller redovisningssystem och informationssystem för verksamhetsstyrning:

”bör [...] generaldirektoratens redovisningsfunktion stärkas och professionaliseras, så att kommissionen och dess förvaltning kan förlita sig på systemen och att generaldirektoratens redovisning är fullständig, exakt och relevant” (sidan 6).

| | ”Systemen måste kunna säkerställa att all relevant information registreras i bokföringen” (sidan 6). |
| --- | --- |

”Systemen måste kunna säkerställa att all relevant information registreras i bokföringen” (sidan 6).

| | ”Ledning och externa intressenter måste kunna förlita sig på att siffrorna motsvarar verkligheten” (sidan 6). |
| --- | --- |

”Ledning och externa intressenter måste kunna förlita sig på att siffrorna motsvarar verkligheten” (sidan 6).

Parlamentet drar slutsatsen att detta innebär att

| — | man inte kan förlita sig på systemen och att redovisningen är fullständig, exakt och relevant, |
| --- | --- |

—

man inte kan förlita sig på systemen och att redovisningen är fullständig, exakt och relevant,

| — | systemen inte säkerställer att all relevant information registreras i bokföringen, |
| --- | --- |

—

systemen inte säkerställer att all relevant information registreras i bokföringen,

| — | ledning och externa intressenter inte kan förlita sig på att siffrorna motsvarar verkligheten. |
| --- | --- |

—

ledning och externa intressenter inte kan förlita sig på att siffrorna motsvarar verkligheten.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att befogenhetsfördelningen i kommissionens ledningsstruktur leder till att räkenskapsförarens roll nedgraderas till att sammanställa information om räkenskaperna från utanordnarna. Parlamentet anser att räkenskapsföraren bör ha det övergripande ansvaret för räkenskapernas integritet för institutionen som helhet, och inte vara helt beroende av över 30 enskilda delegerade utanordnare. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att befogenhetsfördelningen i kommissionens ledningsstruktur leder till att räkenskapsförarens roll nedgraderas till att sammanställa information om räkenskaperna från utanordnarna. Parlamentet anser att räkenskapsföraren bör ha det övergripande ansvaret för räkenskapernas integritet för institutionen som helhet, och inte vara helt beroende av över 30 enskilda delegerade utanordnare.

| 8. | Europaparlamentet förväntar sig att räkenskapsföraren skall avsluta räkenskaperna - inte meddelandet som åtföljer räkenskaperna - och därmed personligen ta på sig ansvaret för de siffror som anges och, om det har gjorts förbehåll, exakt förklara vad de går ut på och syftet med dem. Parlamentet betonar skillnaden mellan kollegiets formella antagande av räkenskaperna och räkenskapsförarens attestering av att räkenskaperna är sanna och rättvisande. Europaparlamentet uppmanar, på nytt (9), kommissionen att lägga fram de lastiftningsförslag som behövs för att ändra budgetförordningen och/eller genomförandebestämmelserna till denna förordning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet förväntar sig att räkenskapsföraren skall avsluta räkenskaperna - inte meddelandet som åtföljer räkenskaperna - och därmed personligen ta på sig ansvaret för de siffror som anges och, om det har gjorts förbehåll, exakt förklara vad de går ut på och syftet med dem. Parlamentet betonar skillnaden mellan kollegiets formella antagande av räkenskaperna och räkenskapsförarens attestering av att räkenskaperna är sanna och rättvisande. Europaparlamentet uppmanar, på nytt (9), kommissionen att lägga fram de lastiftningsförslag som behövs för att ändra budgetförordningen och/eller genomförandebestämmelserna till denna förordning.

| 9. | Europaparlamentet beklagar kommissionens motstånd mot att uppgradera räkenskapsförarens roll. Parlamentet betonar att attesteringen av räkenskaperna är en grundläggande beståndsdel i kontrollstrukturen och att andra beståndsdelar i den övergripande kontrollstrukturen på ett allvarligt sätt försvagas så länge som denna beståndsdel saknas. Parlamentet ställer sig bakom huvudinriktningen för den senaste reformeringen av den ekonomiska förvaltningen inom kommissionen, vilken var att ge ansvar åt var och en av generaldirektörerna. Parlamentet är emellertid övertygat om att den försäkran som kan ges av generaldirektörerna måste stödjas av en övergripande försäkran av räkenskapsföraren, som till fullo skall vara ansvarig och få de nödvändiga medlen för att uppfylla detta ansvar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar kommissionens motstånd mot att uppgradera räkenskapsförarens roll. Parlamentet betonar att attesteringen av räkenskaperna är en grundläggande beståndsdel i kontrollstrukturen och att andra beståndsdelar i den övergripande kontrollstrukturen på ett allvarligt sätt försvagas så länge som denna beståndsdel saknas. Parlamentet ställer sig bakom huvudinriktningen för den senaste reformeringen av den ekonomiska förvaltningen inom kommissionen, vilken var att ge ansvar åt var och en av generaldirektörerna. Parlamentet är emellertid övertygat om att den försäkran som kan ges av generaldirektörerna måste stödjas av en övergripande försäkran av räkenskapsföraren, som till fullo skall vara ansvarig och få de nödvändiga medlen för att uppfylla detta ansvar.

| 10. | Parlamentet förväntar sig att kommissionen i förslaget till ändring av budgetförordningen skall införa bestämmelser som ålägger räkenskapsföraren att attestera räkenskaperna, t.ex. på grundval av systematiska godkännanden eller stickprov. Parlamentet anser att räkenskapsföraren måste uppgraderas till förste finansansvarig, Chief Financial Officer (CFO), och iträda rollen som förvaltningsledningens institutionella motvikt till dess 39 tjänsteenheter, samt att dennes nuvarande roll, i vilken räkenskapsföraren beträffande information från generaldirektören ger ett godkännande som endast avser formalia utan att själv, vid behov, kunna reservera sig (budgetförordningen artikel 61) strider mot syftet med reformeringen av den ekonomiska förvaltningen. |
| --- | --- |

10.

Parlamentet förväntar sig att kommissionen i förslaget till ändring av budgetförordningen skall införa bestämmelser som ålägger räkenskapsföraren att attestera räkenskaperna, t.ex. på grundval av systematiska godkännanden eller stickprov. Parlamentet anser att räkenskapsföraren måste uppgraderas till förste finansansvarig, Chief Financial Officer (CFO), och iträda rollen som förvaltningsledningens institutionella motvikt till dess 39 tjänsteenheter, samt att dennes nuvarande roll, i vilken räkenskapsföraren beträffande information från generaldirektören ger ett godkännande som endast avser formalia utan att själv, vid behov, kunna reservera sig (budgetförordningen artikel 61) strider mot syftet med reformeringen av den ekonomiska förvaltningen.

| 11. | Parlamentet betonar att uppgraderingen av räkenskapsföraren inte är ett steg tillbaka till det tidigare systemet, enligt vilket den dåvarande räkenskapsföraren godkände betalningar och åtaganden och genomförde förhandskontroller inför en transaktion. Parlamentet betonar skillnaderna mellan det gamla systemet och begäran att uppgradera räkenskapsföraren så att denne kan genomföra förhandskontroller av systemet och stickprov i efterhand av transaktioner. Parlamentet beklagar att kommissionen fortsätter att föra fram det vilseledande och felaktiga argumentet att en förstärkt roll för räkenskapsföraren i kontrollstrukturen är ett steg tillbaka till det gamla systemet och att räkenskapsförarens underskrift på räkenskapshandlingarna enbart avser formalia. |
| --- | --- |

11.

Parlamentet betonar att uppgraderingen av räkenskapsföraren inte är ett steg tillbaka till det tidigare systemet, enligt vilket den dåvarande räkenskapsföraren godkände betalningar och åtaganden och genomförde förhandskontroller inför en transaktion. Parlamentet betonar skillnaderna mellan det gamla systemet och begäran att uppgradera räkenskapsföraren så att denne kan genomföra förhandskontroller av systemet och stickprov i efterhand av transaktioner. Parlamentet beklagar att kommissionen fortsätter att föra fram det vilseledande och felaktiga argumentet att en förstärkt roll för räkenskapsföraren i kontrollstrukturen är ett steg tillbaka till det gamla systemet och att räkenskapsförarens underskrift på räkenskapshandlingarna enbart avser formalia.

| 12. | Parlamentet informerar kommissionen att det inte kan acceptera någon rent kosmetisk förbättring vad beträffar räkenskapsförarens roll. Parlamentet förväntar sig att budgetförordningen kommer att innehålla ett krav på en förklaring från den förste finansansvarige (Chief Financial Officer) i vilken denne på eget ansvar - och inte på grundval av information från generaldirektörerna - förklarar att räkenskaperna återger en sann och korrekt bild av tillståndet och att de underliggande transaktionerna är lagenliga och korrekta. |
| --- | --- |

12.

Parlamentet informerar kommissionen att det inte kan acceptera någon rent kosmetisk förbättring vad beträffar räkenskapsförarens roll. Parlamentet förväntar sig att budgetförordningen kommer att innehålla ett krav på en förklaring från den förste finansansvarige (Chief Financial Officer) i vilken denne på eget ansvar - och inte på grundval av information från generaldirektörerna - förklarar att räkenskaperna återger en sann och korrekt bild av tillståndet och att de underliggande transaktionerna är lagenliga och korrekta.

| 13. | Europaparlamentet kan inte förstå hur revisionsrätten under tio år har kunnat avge en negativ revisionsförklaring om betalningsbemyndigandena samtidigt som den i praktiken har godkänt kommissionens allmänna räkenskaper. Parlamentet skulle välkomna en kort skriftlig förklaring om detta från revisionsrätten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet kan inte förstå hur revisionsrätten under tio år har kunnat avge en negativ revisionsförklaring om betalningsbemyndigandena samtidigt som den i praktiken har godkänt kommissionens allmänna räkenskaper. Parlamentet skulle välkomna en kort skriftlig förklaring om detta från revisionsrätten.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen den 17 december 2002 antog en handlingsplan för att modernisera Europeiska gemenskapernas redovisningssystem som är tänkt att fungera fullt ut från och med den 1 januari 2005. Parlamentet betonar att upprättandet av öppningsbalansräkningen är avgörande för att övergången från redovisning enligt kontantmetoden till periodiserad redovisning skall lyckas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen den 17 december 2002 antog en handlingsplan för att modernisera Europeiska gemenskapernas redovisningssystem som är tänkt att fungera fullt ut från och med den 1 januari 2005. Parlamentet betonar att upprättandet av öppningsbalansräkningen är avgörande för att övergången från redovisning enligt kontantmetoden till periodiserad redovisning skall lyckas.

Revisionsrättens övergripande bedömning för 2003 - ingen rimlig säkerhet

| 15. | Europaparlamentet konstaterar besviket att ”inte heller denna gång har revisionsrätten uppnått rimlig säkerhet om att systemen för övervakning och kontroll på viktiga budgetområden fungerar effektivt [i medlemsstaterna] och kan hantera de risker som gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet” (0.4). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar besviket att ”inte heller denna gång har revisionsrätten uppnått rimlig säkerhet om att systemen för övervakning och kontroll på viktiga budgetområden fungerar effektivt [i medlemsstaterna] och kan hantera de risker som gäller de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet” (0.4).

Revisionsrättens särskilda bedömning

| 16. | Europaparlamentet påminner om revisionsrättens särskilda slutsatser vad beträffar betalningsutgifter:






  — | jordbruk: ”Det behövs förbättringar när det gäller jordbruksutgifterna som helhet för att åtgärda de betydande brister i systemen för övervakning och kontroll som konstaterats” (Revisionsförklaringen punkt VI a), |
| --- | --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om revisionsrättens särskilda slutsatser vad beträffar betalningsutgifter:

—

jordbruk: ”Det behövs förbättringar när det gäller jordbruksutgifterna som helhet för att åtgärda de betydande brister i systemen för övervakning och kontroll som konstaterats” (Revisionsförklaringen punkt VI a),

| — | strukturfonder: ”... för strukturåtgärder kvarstår bristerna i de system som i medlemsstaterna skall användas för att övervaka och kontrollera genomförandet av gemenskapsbudgeten...” (Revisionsförklaringen punkt VI b), |
| --- | --- |

—

strukturfonder: ”... för strukturåtgärder kvarstår bristerna i de system som i medlemsstaterna skall användas för att övervaka och kontrollera genomförandet av gemenskapsbudgeten...” (Revisionsförklaringen punkt VI b),

| — | inre politik: ”... för inre politik är de förbättringar som konstaterats i systemen för övervakning och kontroll ännu inte tillräckliga för att man skall undgå en betydande förekomst av felaktigheter...” (Revisionsförklaringen punkt VI c), |
| --- | --- |

—

inre politik: ”... för inre politik är de förbättringar som konstaterats i systemen för övervakning och kontroll ännu inte tillräckliga för att man skall undgå en betydande förekomst av felaktigheter...” (Revisionsförklaringen punkt VI c),

| — | externa åtgärder: ”... måste de delar som krävs för att övervaka och kontrollera system och åtgärder fungera så att de kan genomgå den förbättring som fortfarande behövs” (Revisionsförklaringen punkt VI d), |
| --- | --- |

—

externa åtgärder: ”... måste de delar som krävs för att övervaka och kontrollera system och åtgärder fungera så att de kan genomgå den förbättring som fortfarande behövs” (Revisionsförklaringen punkt VI d),

| — | stöd inför anslutningen: ”... för stöd inför anslutningen har brister i systemen för övervakning och kontroll som identifierades redan 2002 yttrat sig i fel och förhöjd risk som påverkat transaktionernas laglighet och korrekthet” (Revisionsförklaringen punkt VI e), |
| --- | --- |

—

stöd inför anslutningen: ”... för stöd inför anslutningen har brister i systemen för övervakning och kontroll som identifierades redan 2002 yttrat sig i fel och förhöjd risk som påverkat transaktionernas laglighet och korrekthet” (Revisionsförklaringen punkt VI e),

| — | gemensam förvaltning: ”När det gäller gemensam eller decentraliserad förvaltning... måste det göras större ansträngningar för att effektivt tillämpa systemen för övervakning och kontroll i syfte att bättre bemästra tillhörande risker” (Revisionsförklaringen punkt VIII). |
| --- | --- |

—

gemensam förvaltning: ”När det gäller gemensam eller decentraliserad förvaltning... måste det göras större ansträngningar för att effektivt tillämpa systemen för övervakning och kontroll i syfte att bättre bemästra tillhörande risker” (Revisionsförklaringen punkt VIII).

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att revisionsrättens iakttagelser klart och tydligt visar att de största problemen vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet främst är att finna på medlemsstatsnivå och i mindre grad på kommissionsnivå. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att revisionsrättens iakttagelser klart och tydligt visar att de största problemen vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet främst är att finna på medlemsstatsnivå och i mindre grad på kommissionsnivå.

| 18. | Europaparlamentet anser att i fall med gemensam förvaltning av gemenskapsmedel måste kommissionen så snart som möjligt finna sätt för att förbättra ansvars- och redovisningsskyldigheten på medlemsstatsnivå genom att effektivt ta itu med ”delegeringsrisken”, vilken hänför sig till det faktum att kommissionen, eftersom den har det slutliga budgetansvaret för alla sina utgifter, också är skyldig att bära detta ansvar när EU-medel används genom gemensam förvaltning med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att i fall med gemensam förvaltning av gemenskapsmedel måste kommissionen så snart som möjligt finna sätt för att förbättra ansvars- och redovisningsskyldigheten på medlemsstatsnivå genom att effektivt ta itu med ”delegeringsrisken”, vilken hänför sig till det faktum att kommissionen, eftersom den har det slutliga budgetansvaret för alla sina utgifter, också är skyldig att bära detta ansvar när EU-medel används genom gemensam förvaltning med medlemsstaterna.

Delegeringsrisken

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att medan medlemsstaterna har hand om genomförandet av större delen av gemenskapsbudgeten, är det kommissionen som bär det slutliga ansvaret för dess genomförande - med vederbörlig hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen som antogs i och med Maastrichtfördraget - och därmed även för kontrollåtgärderna i medlemsstaterna och inom kommissionen själv. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att medan medlemsstaterna har hand om genomförandet av större delen av gemenskapsbudgeten, är det kommissionen som bär det slutliga ansvaret för dess genomförande - med vederbörlig hänsyn tagen till subsidiaritetsprincipen som antogs i och med Maastrichtfördraget - och därmed även för kontrollåtgärderna i medlemsstaterna och inom kommissionen själv.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att åtskillnaden mellan finansieringen och genomförandet av gemenskapens politik ger upphov till den så kallade delegationsrisken, vilken berör följande frågor:






  a) | Ett erkännande av det faktum att medlemsstaterna och bidragsmottagarna inte alltid är lika noggranna när det gäller att spendera EU-pengar som de är när det gäller att spendera nationella pengar. |
| --- | --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att åtskillnaden mellan finansieringen och genomförandet av gemenskapens politik ger upphov till den så kallade delegationsrisken, vilken berör följande frågor:

a)

Ett erkännande av det faktum att medlemsstaterna och bidragsmottagarna inte alltid är lika noggranna när det gäller att spendera EU-pengar som de är när det gäller att spendera nationella pengar.

| b) | Den skiftande kvaliteten på medlemsstaternas kontrollstandarder och den påtagliga avsaknaden av insatser från de flesta nationella revisionsorgans sida för att försäkra sig om att EU-medel används korrekt och lagligt för avsedda ändamål. |
| --- | --- |

b)

Den skiftande kvaliteten på medlemsstaternas kontrollstandarder och den påtagliga avsaknaden av insatser från de flesta nationella revisionsorgans sida för att försäkra sig om att EU-medel används korrekt och lagligt för avsedda ändamål.

| c) | En överdriven tro på rättsliga och kontraktsmässiga definitioner av kontrollmekanismer utan tillräckliga försök att basera förhållandet mellan kommissionen och medlemsstaternas administrativa myndigheter på principerna om god styrning och god ansvars- och redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

c)

En överdriven tro på rättsliga och kontraktsmässiga definitioner av kontrollmekanismer utan tillräckliga försök att basera förhållandet mellan kommissionen och medlemsstaternas administrativa myndigheter på principerna om god styrning och god ansvars- och redovisningsskyldighet.

| d) | Det faktum att krav på återbetalning inkommer efteråt vilket avleder uppmärksamheten från behovet att rätta till situationen så snart som möjligt och i många fall tillåter att fel återupprepas över en alltför lång period. |
| --- | --- |

d)

Det faktum att krav på återbetalning inkommer efteråt vilket avleder uppmärksamheten från behovet att rätta till situationen så snart som möjligt och i många fall tillåter att fel återupprepas över en alltför lång period.

| e) | Den alltför långa kedja av händelser som leder från budgetåtagandet till den slutliga bidragsmottagarens mottagande av beloppet, vilket medför att stora insatser krävs för att garantera att verifieringskedjan inte bryts. |
| --- | --- |

e)

Den alltför långa kedja av händelser som leder från budgetåtagandet till den slutliga bidragsmottagarens mottagande av beloppet, vilket medför att stora insatser krävs för att garantera att verifieringskedjan inte bryts.

| f) | Den begränsade substansgranskning av ett urval av fall som i praktiken kan genomföras jämfört med det totala antalet transaktioner. |
| --- | --- |

f)

Den begränsade substansgranskning av ett urval av fall som i praktiken kan genomföras jämfört med det totala antalet transaktioner.

| 21. | Europaparlamentet anser att dessa problem inte enbart kan lösas genom centralt påtvingade kontroller och att den nuvarande situationen tydligt visar på behovet av nya instrument för att förstärka kommissionens insyn i medlemsstaternas system för förvaltning och kontroll. Enbart en tillräckligt omfattande formell förhandsredovisningsförklaring och en årlig revisionsförklaring i efterhand vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet från varje medlemsstats högsta politiska och administrativa myndighet (finansminister), vilket flera gånger föreslagits av kommissionens internrevisionstjänst (10), kommer att göra det möjligt för kommissionen att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 274 i fördraget. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att dessa problem inte enbart kan lösas genom centralt påtvingade kontroller och att den nuvarande situationen tydligt visar på behovet av nya instrument för att förstärka kommissionens insyn i medlemsstaternas system för förvaltning och kontroll. Enbart en tillräckligt omfattande formell förhandsredovisningsförklaring och en årlig revisionsförklaring i efterhand vad beträffar de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet från varje medlemsstats högsta politiska och administrativa myndighet (finansminister), vilket flera gånger föreslagits av kommissionens internrevisionstjänst (10), kommer att göra det möjligt för kommissionen att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 274 i fördraget.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före den 1 oktober 2005 lägga fram en första rapport där man presenterar ett utkast till ett protokoll med medlemsstaterna i vilket förvaltningsmyndigheten (finansministern), innan utbetalning sker och årligen, skall intyga att ordentliga kontrollsystem finns på plats, som kan ge tillfredsställande säkerhet för kommissionen när den skall redovisa utgifterna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att före den 1 oktober 2005 lägga fram en första rapport där man presenterar ett utkast till ett protokoll med medlemsstaterna i vilket förvaltningsmyndigheten (finansministern), innan utbetalning sker och årligen, skall intyga att ordentliga kontrollsystem finns på plats, som kan ge tillfredsställande säkerhet för kommissionen när den skall redovisa utgifterna.

| 23. | Europaparlamentet rekommenderar att det i denna rapport krävs att den årliga redovisningsförklaringen innehåller följande:






  a) | En beskrivning av kontrollsystemen, som skall göras av medlemsstaternas förvaltningsmyndighet |
| --- | --- | --- |

23.

Europaparlamentet rekommenderar att det i denna rapport krävs att den årliga redovisningsförklaringen innehåller följande:

a)

En beskrivning av kontrollsystemen, som skall göras av medlemsstaternas förvaltningsmyndighet

| b) | En utvärdering av kontrollsystemens effektivitet. |
| --- | --- |

b)

En utvärdering av kontrollsystemens effektivitet.

| c) | Vid behov, en åtgärdsplan för förbättring av systemen som utarbetas av medlemsstatens förvaltningsmyndighet i samråd med kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Vid behov, en åtgärdsplan för förbättring av systemen som utarbetas av medlemsstatens förvaltningsmyndighet i samråd med kommissionen.

| d) | En bekräftelse av beskrivningen, som skall göras av ett nationellt revisionsorgan eller en annan extern revisor. |
| --- | --- |

d)

En bekräftelse av beskrivningen, som skall göras av ett nationellt revisionsorgan eller en annan extern revisor.

Parlamentet rekommenderar dessutom att man i denna rapport anger att kommissionen har rätt att kontrollera redovisningsförklaringen och inför entydiga rättsliga befogenheter för påföljder som påverkar den berörda medlemsstatens totala medelstilldelning i händelse av bristfällig redovisning.

| 24. | Europaparlamentet anser att det är olämpligt att fatta beslut om anslagen till den gemensamma förvaltningspolitiken för perioden efter 2007 utan att konkret ha svarat på revisionsrättens iakttagelser och betydligt förbättrat kontrollmekanismerna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det är olämpligt att fatta beslut om anslagen till den gemensamma förvaltningspolitiken för perioden efter 2007 utan att konkret ha svarat på revisionsrättens iakttagelser och betydligt förbättrat kontrollmekanismerna i medlemsstaterna.

| 25. | Europaparlamentet informerar kommissionen och rådet om svårigheterna att ingå ett interinstitutionellt avtal om den nya budgetplanen förrän principen om redovisningsförklaringar, såsom beskrivna i punkterna 21-23, från varje medlemsstats högsta politiska och administrativa myndighet (finansminister) till fullo accepterats och dess genomförande på fältet prioriteras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet informerar kommissionen och rådet om svårigheterna att ingå ett interinstitutionellt avtal om den nya budgetplanen förrän principen om redovisningsförklaringar, såsom beskrivna i punkterna 21-23, från varje medlemsstats högsta politiska och administrativa myndighet (finansminister) till fullo accepterats och dess genomförande på fältet prioriteras.

| 26. | Europaparlamentet anser att framsteg vad beträffar Europeiska unionens ekonomiska förvaltning inte är möjliga utan medlemsstaternas aktiva medverkan och att denna ”medverkan” måste förankras på politisk nivå. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att framsteg vad beträffar Europeiska unionens ekonomiska förvaltning inte är möjliga utan medlemsstaternas aktiva medverkan och att denna ”medverkan” måste förankras på politisk nivå.

| 27. | Europaparlamentet är övertygat om att en finansminister kommer att föredra att upprätta ordentligt fungerande system för övervakning och kontroll i stället för att löpa risken att behöva förklara för sitt parlament varför man måste återbetala betydande belopp till Europeiska unionen från nationens egen kassa. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är övertygat om att en finansminister kommer att föredra att upprätta ordentligt fungerande system för övervakning och kontroll i stället för att löpa risken att behöva förklara för sitt parlament varför man måste återbetala betydande belopp till Europeiska unionen från nationens egen kassa.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa större stramhet vid övervakningen av utbetalningsorganen och mindre tolerans med inkompetens, genom att överväga följande:






  — | Kräva att alla utbetalningsorgan skall granskas årligen av en extern revisor. |
| --- | --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa större stramhet vid övervakningen av utbetalningsorganen och mindre tolerans med inkompetens, genom att överväga följande:

—

Kräva att alla utbetalningsorgan skall granskas årligen av en extern revisor.

| — | Fastställa resultatmål. |
| --- | --- |

—

Fastställa resultatmål.

| — | Frysa utbetalningar då det fastställts att tydliga resultatmål inte uppnåtts och se till att organen i förväg görs medvetna om att detta oundvikligen blir konsekvensen om resultaten är otillfredsställande. |
| --- | --- |

—

Frysa utbetalningar då det fastställts att tydliga resultatmål inte uppnåtts och se till att organen i förväg görs medvetna om att detta oundvikligen blir konsekvensen om resultaten är otillfredsställande.

| — | Utesluta organ som vid upprepade tillfällen inte uppfyller resultatmålen. |
| --- | --- |

—

Utesluta organ som vid upprepade tillfällen inte uppfyller resultatmålen.

| — | Låta organen ta det ekonomiska ansvaret för sina misstag. |
| --- | --- |

—

Låta organen ta det ekonomiska ansvaret för sina misstag.

Revisionsrättens revisionsförklaring ...

| 29. | Europaparlamentet påminner om att sedan Maastrichtfördraget trädde i kraft måste revisionsrätten varje år inför parlamentet och rådet lägga fram en revisionsförklaring (känd som ”DAS” vilket är en förkortning av franskans ”Déclaration d'Assurance”) vad beträffar räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att sedan Maastrichtfördraget trädde i kraft måste revisionsrätten varje år inför parlamentet och rådet lägga fram en revisionsförklaring (känd som ”DAS” vilket är en förkortning av franskans ”Déclaration d'Assurance”) vad beträffar räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 30. | Europaparlamentet betonar att beslutet avseende de kriterier och den metod revisionsrätten skall använda för sin revisionsförklaring skall fattas av revisionsrätten och föreskrivs inte av lagstiftaren. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att beslutet avseende de kriterier och den metod revisionsrätten skall använda för sin revisionsförklaring skall fattas av revisionsrätten och föreskrivs inte av lagstiftaren.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att revisionsrätten ursprungligen enbart grundade sitt granskningsyttrande på en statistisk metod som bestod av en direkt substansgranskning av ett övergripande urval och en extrapolering av den mest troliga felfrekvensen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att revisionsrätten ursprungligen enbart grundade sitt granskningsyttrande på en statistisk metod som bestod av en direkt substansgranskning av ett övergripande urval och en extrapolering av den mest troliga felfrekvensen.

... och dess inneboende problem

| 32. | Europaparlamentet sammanfattar nedan några av de inneboende begränsningarna i, och själva arten av, revisionsförklaringen, eftersom dessa måste beaktas när man bedömer resultaten av revisionsförklaringsanalysen och följderna av dessa resultat på beslutet om ansvarsfrihet skall beviljas eller inte, samt eventuella kommande förbättringar av revisionsförklaringsmetoden.






  a) | Revisionsförklaringen är en del av en ekonomisk granskning som utförs av revisionsrätten. Målet är att få visshet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. De typiska frågorna vid en ekonomisk granskning är följande: ”Återger räkenskaperna en sann och korrekt bild av tillståndet?” och ”Hur många fel återfanns i transaktionerna?” |
| --- | --- | --- |

32.

Europaparlamentet sammanfattar nedan några av de inneboende begränsningarna i, och själva arten av, revisionsförklaringen, eftersom dessa måste beaktas när man bedömer resultaten av revisionsförklaringsanalysen och följderna av dessa resultat på beslutet om ansvarsfrihet skall beviljas eller inte, samt eventuella kommande förbättringar av revisionsförklaringsmetoden.

a)

Revisionsförklaringen är en del av en ekonomisk granskning som utförs av revisionsrätten. Målet är att få visshet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. De typiska frågorna vid en ekonomisk granskning är följande: ”Återger räkenskaperna en sann och korrekt bild av tillståndet?” och ”Hur många fel återfanns i transaktionerna?”

| b) | Revisionsförklaringen är bara indirekt en del av resultatgranskningen (11), som är vidare i sin omfattning eftersom den undersöker om resurserna används på ett optimalt sätt. De typiska frågorna vid en resultatgranskning är följande: ”Användes resurserna på ett klokt sätt och dessutom ekonomiskt, effektivt och ändamålsenligt?” |
| --- | --- |

b)

Revisionsförklaringen är bara indirekt en del av resultatgranskningen (11), som är vidare i sin omfattning eftersom den undersöker om resurserna används på ett optimalt sätt. De typiska frågorna vid en resultatgranskning är följande: ”Användes resurserna på ett klokt sätt och dessutom ekonomiskt, effektivt och ändamålsenligt?”

| c) | Även om revisionsförklaringen kan visa att det sätt på vilket medlen använts är till 100 procent korrekt och lagligt, ger denna ingen anvisning om huruvida utgifterna har givit valuta för pengarna, eftersom revisionsförklaringen varken ställer frågan eller ger svaret och kan inte heller göra det. Med andra ord kan pengarna vara fullkomligt bortkastade även om de använts på ett helt korrekt och lagligt sätt. |
| --- | --- |

c)

Även om revisionsförklaringen kan visa att det sätt på vilket medlen använts är till 100 procent korrekt och lagligt, ger denna ingen anvisning om huruvida utgifterna har givit valuta för pengarna, eftersom revisionsförklaringen varken ställer frågan eller ger svaret och kan inte heller göra det. Med andra ord kan pengarna vara fullkomligt bortkastade även om de använts på ett helt korrekt och lagligt sätt.

| d) | Den nuvarande inriktningen på korrektheten och lagligheten för användningen av utgifterna hjälper inte lagstiftaren och allmänheten att få reda på huruvida pengarna använts effektivt. |
| --- | --- |

d)

Den nuvarande inriktningen på korrektheten och lagligheten för användningen av utgifterna hjälper inte lagstiftaren och allmänheten att få reda på huruvida pengarna använts effektivt.

| e) | Tillvägagångssättet vid revisionsförklaringen är en naturlig följd av den politiska uppmärksamheten på ”behovet” att minska bedrägerier och regelbrott, men det bidrar inte på ett betydande sätt till att minska slöseriet. |
| --- | --- |

e)

Tillvägagångssättet vid revisionsförklaringen är en naturlig följd av den politiska uppmärksamheten på ”behovet” att minska bedrägerier och regelbrott, men det bidrar inte på ett betydande sätt till att minska slöseriet.

| f) | Medierna misstolkar ofta den nuvarande revisionsförklaringen och framställer den negativa revisionsförklaringen som ett bevis på att praktiskt taget alla EU-medel är föremål för bedrägerier. Denna missledande bild kan ha ett negativt inflytande på medborgarnas attityder gentemot andra EU-frågor, exempelvis konstitutionen eller den nya budgetplanen. |
| --- | --- |

f)

Medierna misstolkar ofta den nuvarande revisionsförklaringen och framställer den negativa revisionsförklaringen som ett bevis på att praktiskt taget alla EU-medel är föremål för bedrägerier. Denna missledande bild kan ha ett negativt inflytande på medborgarnas attityder gentemot andra EU-frågor, exempelvis konstitutionen eller den nya budgetplanen.

| g) | Revisionsförklaringsmetoden kan inte i tillräcklig grad upptäcka framsteg. Oavsett om revisionsförklaringen är positiv eller negativ borde metoden ytterligare utvecklas för att få fram tillräcklig information som kan ange vilka förbättringar som har åstadkommits i varje enskild sektor från år till år i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

g)

Revisionsförklaringsmetoden kan inte i tillräcklig grad upptäcka framsteg. Oavsett om revisionsförklaringen är positiv eller negativ borde metoden ytterligare utvecklas för att få fram tillräcklig information som kan ange vilka förbättringar som har åstadkommits i varje enskild sektor från år till år i de olika medlemsstaterna.

Den pågående reformeringen av revisionsförklaringen ...

| 33. | Europaparlamentet erkänner att revisionsrätten under de senaste åren till viss del har visat sig vara medveten om den uppkomna kritiken och har försökt att reformera revisionsförklaringsmetoden genom att bredda basen för utvärderingen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet erkänner att revisionsrätten under de senaste åren till viss del har visat sig vara medveten om den uppkomna kritiken och har försökt att reformera revisionsförklaringsmetoden genom att bredda basen för utvärderingen.

| 34. | Europaparlamentet konstaterar att den övergripande revisionsförklaringen nu är resultatet av en sammanställning av särskilda bedömningar av egna medel och av var och en av budgetplanens utgiftskategorier och att de sektorsrelaterade bedömningarna nu grundas på följande fyra informationskällor:






  a) | En bedömning av systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- | --- |

34.

Europaparlamentet konstaterar att den övergripande revisionsförklaringen nu är resultatet av en sammanställning av särskilda bedömningar av egna medel och av var och en av budgetplanens utgiftskategorier och att de sektorsrelaterade bedömningarna nu grundas på följande fyra informationskällor:

a)

En bedömning av systemen för övervakning och kontroll.

| b) | Substansgranskning av transaktionerna. |
| --- | --- |

b)

Substansgranskning av transaktionerna.

| c) | Granskning av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

c)

Granskning av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från kommissionens generaldirektörer.

| d) | Utvärdering av de relevanta resultaten från andra revisorer. |
| --- | --- |

d)

Utvärdering av de relevanta resultaten från andra revisorer.

... är ett steg i rätt riktning men verkar vara för blygsam

| 35. | Europaparlamentet konstaterar att den centrala frågan i samband med revisionsförklaringen bör vara huruvida systemen för övervakning och kontroll som tillämpats inom gemenskapen och på nationell nivå förser kommissionen med rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet konstaterar att den centrala frågan i samband med revisionsförklaringen bör vara huruvida systemen för övervakning och kontroll som tillämpats inom gemenskapen och på nationell nivå förser kommissionen med rimlig säkerhet om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att ytterligare förbättra presentationen av den övergripande revisionsförklaringen och de särskilda bedömningarna genom att fortsätta trenden mot en mer allomfattande beskrivning av reservationerna och att inkludera mer uttrycklig och specifik information om svagheter i de olika sektorerna och medlemsstaterna i avsikt att upprätta en operativ förteckning, upprättad på grundval av risker, av de reservationer som kan kontrolleras på lång sikt. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att ytterligare förbättra presentationen av den övergripande revisionsförklaringen och de särskilda bedömningarna genom att fortsätta trenden mot en mer allomfattande beskrivning av reservationerna och att inkludera mer uttrycklig och specifik information om svagheter i de olika sektorerna och medlemsstaterna i avsikt att upprätta en operativ förteckning, upprättad på grundval av risker, av de reservationer som kan kontrolleras på lång sikt.

| 37. | Europaparlamentet förstår att målet med att undersöka ett urval av transaktioner inte längre är att räkna ut den mest troliga felfrekvensen, och att resultaten av granskningen enligt det nya tillvägagångssättet bedöms tillsammans med de resultat som erhållits under de övriga tre pelarna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet förstår att målet med att undersöka ett urval av transaktioner inte längre är att räkna ut den mest troliga felfrekvensen, och att resultaten av granskningen enligt det nya tillvägagångssättet bedöms tillsammans med de resultat som erhållits under de övriga tre pelarna.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att tillhandahålla ytterligare information om förhållandet mellan de fyra källorna vid genomförandet av de sektorsrelaterade bedömningarna, i avsikt att avgöra huruvida det nya tillvägagångssättet på ett avgörande sätt skiljer sig från det tidigare. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att tillhandahålla ytterligare information om förhållandet mellan de fyra källorna vid genomförandet av de sektorsrelaterade bedömningarna, i avsikt att avgöra huruvida det nya tillvägagångssättet på ett avgörande sätt skiljer sig från det tidigare.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att i detalj förklara i vilken grad den har kunnat få granskningsresultat från ”andra revisorer” och den roll som dessa resultat har spelat i revisionsrättens bedömning. Det saknas hänvisningar till resultaten från andra revisorer i årsrapporten. Parlamentet skulle i synnerhet uppskatta att få upplysningar om resultat och svårigheter när det gäller samarbetet med ”andra revisorer” i de olika medlemsstaterna, eftersom dessa ”andra revisorer” också inbegriper nationella revisionsorgan vilka åtnjuter fullständigt oberoende gentemot EU-institutionerna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att i detalj förklara i vilken grad den har kunnat få granskningsresultat från ”andra revisorer” och den roll som dessa resultat har spelat i revisionsrättens bedömning. Det saknas hänvisningar till resultaten från andra revisorer i årsrapporten. Parlamentet skulle i synnerhet uppskatta att få upplysningar om resultat och svårigheter när det gäller samarbetet med ”andra revisorer” i de olika medlemsstaterna, eftersom dessa ”andra revisorer” också inbegriper nationella revisionsorgan vilka åtnjuter fullständigt oberoende gentemot EU-institutionerna.

| 40. | Europaparlamentet anser att den nuvarande reformeringen av revisionsförklaringen inte är tillräcklig för att korrigera ovannämnda begränsningar och brister, även om den är ett steg i rätt riktning. Parlamentet välkomnar att det nya tillvägagångssättet ger viss insyn i korrektheten per sektor men beklagar att insynen i utgifternas korrekthet per medlemsstat inte i tillräcklig grad är möjlig. Revisionsförklaringen är fortfarande ett instrument som i alltför hög grad baseras på analyser av transaktioner och enskilda fel. Därför bör analyserna av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar förstärkas i syfte att föreslå konkreta förbättringar av dessa system och fastställa ursprunget till de konstaterade bristerna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att den nuvarande reformeringen av revisionsförklaringen inte är tillräcklig för att korrigera ovannämnda begränsningar och brister, även om den är ett steg i rätt riktning. Parlamentet välkomnar att det nya tillvägagångssättet ger viss insyn i korrektheten per sektor men beklagar att insynen i utgifternas korrekthet per medlemsstat inte i tillräcklig grad är möjlig. Revisionsförklaringen är fortfarande ett instrument som i alltför hög grad baseras på analyser av transaktioner och enskilda fel. Därför bör analyserna av hur systemen för övervakning och kontroll fungerar förstärkas i syfte att föreslå konkreta förbättringar av dessa system och fastställa ursprunget till de konstaterade bristerna.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att ytterligare utveckla sin kvalitativa revisionsförklaringsmetod i syfte att i tillräcklig grad beakta flerårigheten när det gäller många av programmen och åtföljande kompensationskontroller, exempelvis efterhandsgranskningar och korrigeringar i samband med godkännandet av räkenskaperna, vilka är till för att skydda EU-budgeten genom att tillhandahålla återbetalning av oriktiga utbetalningar. Parlamentet skulle uppskatta om revisionsrätten kunde lägga fram en särskild rapport om denna grundläggande fråga och därmed klargöra förhållandet mellan förhands- och efterhandskontroller. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att ytterligare utveckla sin kvalitativa revisionsförklaringsmetod i syfte att i tillräcklig grad beakta flerårigheten när det gäller många av programmen och åtföljande kompensationskontroller, exempelvis efterhandsgranskningar och korrigeringar i samband med godkännandet av räkenskaperna, vilka är till för att skydda EU-budgeten genom att tillhandahålla återbetalning av oriktiga utbetalningar. Parlamentet skulle uppskatta om revisionsrätten kunde lägga fram en särskild rapport om denna grundläggande fråga och därmed klargöra förhållandet mellan förhands- och efterhandskontroller.

| 42. | Europaparlamentet betonar att även om kompensationskontroller är en viktig beståndsdel i systemen för övervakning och kontroll, kan de inte ersätta bristerna i systemen för övervakning och kontroll och inte heller i utformningen av åtgärderna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att även om kompensationskontroller är en viktig beståndsdel i systemen för övervakning och kontroll, kan de inte ersätta bristerna i systemen för övervakning och kontroll och inte heller i utformningen av åtgärderna.

| 43. | Europaparlamentet beklagar i detta hänseende det ökande antalet hänvisningar till förhandsavgöranden om tolkningen av och giltigheten i gemenskapslagstiftningen. Det är viktigt att undvika undermålig gemenskapslagstiftning eftersom den har negativa följder för unionens verksamhet och leder till rättsosäkerhet bland människor, institutioner och företag som lyder under denna i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar revisionsrättens otvetydiga påstående vad beträffar ramprogrammen för forskning där [en betydande förekomst av felaktigheter när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet] kan komma att kvarstå ”om reglerna för programmen inte ändras” (Revisionsförklaringen punkt VI c). |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet beklagar i detta hänseende det ökande antalet hänvisningar till förhandsavgöranden om tolkningen av och giltigheten i gemenskapslagstiftningen. Det är viktigt att undvika undermålig gemenskapslagstiftning eftersom den har negativa följder för unionens verksamhet och leder till rättsosäkerhet bland människor, institutioner och företag som lyder under denna i medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar revisionsrättens otvetydiga påstående vad beträffar ramprogrammen för forskning där [en betydande förekomst av felaktigheter när det gäller transaktionernas laglighet och korrekthet] kan komma att kvarstå ”om reglerna för programmen inte ändras” (Revisionsförklaringen punkt VI c).

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att minska risken för fel i samband med krav på gemenskapsfinansiering genom att se till att gemenskapslagstiftningen innehåller tydliga och användbara regler om vilka utgifter som är stödberättigade, och man kräver att avskräckande och proportionella administrativa påföljder tillämpas i fall då stödberättigade kostnader överdrivits. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att minska risken för fel i samband med krav på gemenskapsfinansiering genom att se till att gemenskapslagstiftningen innehåller tydliga och användbara regler om vilka utgifter som är stödberättigade, och man kräver att avskräckande och proportionella administrativa påföljder tillämpas i fall då stödberättigade kostnader överdrivits.

Samordnad granskning (single audit)

| 45. | Europaparlamentet påminner om att i punkt 48 av dess beslut av den 10 april 2002 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2000 (kommissionen) (12) uppmanade parlamentet revisionsrätten att utarbeta ett yttrande ”om möjligheten att ta fram en modell för samordnad granskning för EU:s budget där varje kontrollnivå utgår från den föregående så att man minskar belastningen på den som skall revideras och främjar revisionens kvalitet utan att man för den skull undergräver de inblandade revisionsorganens oberoende ställning”. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om att i punkt 48 av dess beslut av den 10 april 2002 om beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2000 (kommissionen) (12) uppmanade parlamentet revisionsrätten att utarbeta ett yttrande ”om möjligheten att ta fram en modell för samordnad granskning för EU:s budget där varje kontrollnivå utgår från den föregående så att man minskar belastningen på den som skall revideras och främjar revisionens kvalitet utan att man för den skull undergräver de inblandade revisionsorganens oberoende ställning”.

| 46. | Europaparlamentet påminner vidare om att kommissionen uppmanades i samma beslut att utarbeta en rapport om samma fråga och konstaterar att kommissionen ännu inte har gjort detta. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner vidare om att kommissionen uppmanades i samma beslut att utarbeta en rapport om samma fråga och konstaterar att kommissionen ännu inte har gjort detta.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens yttrande nr 2/2004 (13) om modellen för ”samordnad granskning”, som parlamentet anser vara ett mycket viktigt bidrag till debatten om revisionsförklaringen och därför förtjänar en ordentlig behandling av alla berörda. Yttrandet handlar inte huvudsakligen om en modell för samordnad granskning (single audit) i begreppets strikta betydelse, d.v.s att en transaktion bara skall underställas en myndighet för en revision, utan först och främst om inrättandet av en ram för gemenskapens interna kontroll (punkt 3). |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens yttrande nr 2/2004 (13) om modellen för ”samordnad granskning”, som parlamentet anser vara ett mycket viktigt bidrag till debatten om revisionsförklaringen och därför förtjänar en ordentlig behandling av alla berörda. Yttrandet handlar inte huvudsakligen om en modell för samordnad granskning (single audit) i begreppets strikta betydelse, d.v.s att en transaktion bara skall underställas en myndighet för en revision, utan först och främst om inrättandet av en ram för gemenskapens interna kontroll (punkt 3).

| 48. | Europaparlamentet noterar med särskilt intresse de rekommendationer som revisionsrätten förde fram för en effektiv och ändamålsenlig ram för intern kontroll.






  a) | ”Gemensamma principer och standarder skall tillämpas på alla förvaltningsnivåer både vid institutionerna och i medlemsstaterna” (punkt 57). |
| --- | --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar med särskilt intresse de rekommendationer som revisionsrätten förde fram för en effektiv och ändamålsenlig ram för intern kontroll.

a)

”Gemensamma principer och standarder skall tillämpas på alla förvaltningsnivåer både vid institutionerna och i medlemsstaterna” (punkt 57).

| b) | De interna kontrollerna skall ge ”rimlig” (inte fullständig) ”säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet, och om att principerna om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet följs” (punkt 57). |
| --- | --- |

b)

De interna kontrollerna skall ge ”rimlig” (inte fullständig) ”säkerhet om transaktionernas laglighet och korrekthet, och om att principerna om ekonomi, effektivitet och ändamålsenlighet följs” (punkt 57).

| c) | ”Kostnaden för kontrollerna skall vara proportionell mot den nytta de bidrar med både i monetärt och politiskt avseende” (punkt 57). |
| --- | --- |

c)

”Kostnaden för kontrollerna skall vara proportionell mot den nytta de bidrar med både i monetärt och politiskt avseende” (punkt 57).

| d) | ”Systemet skall utgå från en logisk kedjestruktur där kontroller genomförs, redovisas och rapporteras i enlighet med en gemensam standard som gör att alla deltagare kan förlita sig på dem” (punkt 57) (14). |
| --- | --- |

d)

”Systemet skall utgå från en logisk kedjestruktur där kontroller genomförs, redovisas och rapporteras i enlighet med en gemensam standard som gör att alla deltagare kan förlita sig på dem” (punkt 57) (14).

| 49. | Europaparlamentet undrar, mot bakgrund av den ständiga kritik som riktats mot den traditionella revisionsförklaringsmetoden under de senaste tio åren, varför dessa rekommendationer inte offentliggjorts långt tidigare. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet undrar, mot bakgrund av den ständiga kritik som riktats mot den traditionella revisionsförklaringsmetoden under de senaste tio åren, varför dessa rekommendationer inte offentliggjorts långt tidigare.

| 50. | Europaparlamentet anser att den föreslagna strukturen för en ram för gemenskapens interna kontroll skulle kunna bli ett viktigt instrument för att uppnå bättre och mer effektiva system för övervakning och kontroll och den skulle därmed kunna bidra till den välbehövliga moderniseringen av revisionsförklaringsmetoden. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att den föreslagna strukturen för en ram för gemenskapens interna kontroll skulle kunna bli ett viktigt instrument för att uppnå bättre och mer effektiva system för övervakning och kontroll och den skulle därmed kunna bidra till den välbehövliga moderniseringen av revisionsförklaringsmetoden.

| 51. | Europaparlamentet understryker att ansvars- och redovisningsskyldigheten för utnyttjandet av EUmedel inleds i medlemsstaterna och att redovisningsförklaringarna, såsom beskrivna i punkterna 21-23, från varje medlemsstats högsta politiska och administrativa myndighet (finansminister) måste följaktligen till fullo vara en del av gemenskapens interna kontroll. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att ansvars- och redovisningsskyldigheten för utnyttjandet av EUmedel inleds i medlemsstaterna och att redovisningsförklaringarna, såsom beskrivna i punkterna 21-23, från varje medlemsstats högsta politiska och administrativa myndighet (finansminister) måste följaktligen till fullo vara en del av gemenskapens interna kontroll.

| 52. | Europaparlamentet konstaterar att ramen för gemenskapens interna kontroll ligger - som beteckningen anger - inom området för intern kontroll och berör därför inte aktörerna inom området för ”extern revision”. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet konstaterar att ramen för gemenskapens interna kontroll ligger - som beteckningen anger - inom området för intern kontroll och berör därför inte aktörerna inom området för ”extern revision”.

| 53. | Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten inte har lagt fram några djärva förslag om de nationella revisionsorganens deltagande när det gäller att fördjupa insynen och öka ansvars- och redovisningsskyldigheten (grundläggande beståndsdelar i god offentlig förvaltning) på medlemsstatsnivå, i synnerhet som revisionsrättens resultat tydligt visar att det är där som det mest behövs. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar att revisionsrätten inte har lagt fram några djärva förslag om de nationella revisionsorganens deltagande när det gäller att fördjupa insynen och öka ansvars- och redovisningsskyldigheten (grundläggande beståndsdelar i god offentlig förvaltning) på medlemsstatsnivå, i synnerhet som revisionsrättens resultat tydligt visar att det är där som det mest behövs.

| 54. | Europaparlamentet noterar och välkomnar den nederländska revisionsrättens initiativ att varje år offentliggöra en tendensrapport för EU, i vilken den undersöker den ekonomiska förvaltningen i Europeiska unionen och avlämnar ett utlåtande över övervakningen och kontrollen av användningen av EU-medel i Nederländerna (15). Parlamentet önskar uppmuntra andra nationella revisionsorgan att följa detta initiativ. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet noterar och välkomnar den nederländska revisionsrättens initiativ att varje år offentliggöra en tendensrapport för EU, i vilken den undersöker den ekonomiska förvaltningen i Europeiska unionen och avlämnar ett utlåtande över övervakningen och kontrollen av användningen av EU-medel i Nederländerna (15). Parlamentet önskar uppmuntra andra nationella revisionsorgan att följa detta initiativ.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda diskussioner med den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten, rådet och - med vederbörlig respekt för dess oberoende - revisionsrätten i egenskap av observatör, och att utarbeta en handlingsplan för genomförandet av en ram för gemenskapens interna kontroll så snart som möjligt. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda diskussioner med den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten, rådet och - med vederbörlig respekt för dess oberoende - revisionsrätten i egenskap av observatör, och att utarbeta en handlingsplan för genomförandet av en ram för gemenskapens interna kontroll så snart som möjligt.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att tillse att de detaljerade förslag som upprättar åtgärdsförslagens rättsliga ramar, vilka kommissionen lägger fram som en del av det politiska projektet för unionen fram till 2013, till fullo beaktar de delar som ingår i ”ramen för gemenskapens interna kontroll” och principen om årliga redovisningsförklaringar, såsom beskrivna i punkterna 17-19, från varje medlemsstats högsta politiska och administrativa myndighet (finansminister). |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att tillse att de detaljerade förslag som upprättar åtgärdsförslagens rättsliga ramar, vilka kommissionen lägger fram som en del av det politiska projektet för unionen fram till 2013, till fullo beaktar de delar som ingår i ”ramen för gemenskapens interna kontroll” och principen om årliga redovisningsförklaringar, såsom beskrivna i punkterna 17-19, från varje medlemsstats högsta politiska och administrativa myndighet (finansminister).

| 57. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att informera Europaparlamentets behöriga utskott om huruvida kommissionens förslag ligger i linje med ”ramen för gemenskapens interna kontroll” och principen om årliga redovisningsförklaringar. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att informera Europaparlamentets behöriga utskott om huruvida kommissionens förslag ligger i linje med ”ramen för gemenskapens interna kontroll” och principen om årliga redovisningsförklaringar.

Förbättring av de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna från generaldirektörerna

| 58. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att ”Revisionsrätten noterar att kommissionen för första gången lägger fram en analys av den grad av säkerhet som systemen för övervakning och kontroll bidrar med i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet” och ”därigenom tar kommissionen som institution sitt ansvar för genomförandet av budgeten [...] i och med att man lägger fram de delegerade utanordnarnas ställningstaganden som sina egna” (punkt 1.58 i revisionsrättens årsrapport för 2003). |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att ”Revisionsrätten noterar att kommissionen för första gången lägger fram en analys av den grad av säkerhet som systemen för övervakning och kontroll bidrar med i fråga om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet” och ”därigenom tar kommissionen som institution sitt ansvar för genomförandet av budgeten [...] i och med att man lägger fram de delegerade utanordnarnas ställningstaganden som sina egna” (punkt 1.58 i revisionsrättens årsrapport för 2003).

| 59. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att revisionsrätten fann (se punkt 1.69, tabell 1.2 och punkterna 5.57-5.62, 7.48, 8.36 och 8.38) att ”de omfattande reservationer som lämnas av vissa avdelningar [är] föga förenliga med den försäkran som lämnas i förklaringarna eller otillräckligt underbyggda” och att trots vissa förbättringar kan ”generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar ännu inte systematiskt utgöra en användbar källa till stöd för dess granskningsslutsatser på budgetplanens olika områden” (se punkt 1.71 och tabell 1.2). |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet konstaterar emellertid att revisionsrätten fann (se punkt 1.69, tabell 1.2 och punkterna 5.57-5.62, 7.48, 8.36 och 8.38) att ”de omfattande reservationer som lämnas av vissa avdelningar [är] föga förenliga med den försäkran som lämnas i förklaringarna eller otillräckligt underbyggda” och att trots vissa förbättringar kan ”generaldirektörernas årliga verksamhetsrapporter och förklaringar ännu inte systematiskt utgöra en användbar källa till stöd för dess granskningsslutsatser på budgetplanens olika områden” (se punkt 1.71 och tabell 1.2).

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de ovannämnda iakttagelserna från revisionsrätten och att i varje årlig verksamhetsrapport redogöra för åtgärder som vidtagits för att begränsa risken för fel i de underliggande transaktionerna tillsammans med en bedömning av åtgärdernas effektivitet. Parlamentet förväntar sig att dessa åtgärder kommer att leda till en förbättrad generell förståelse för risker och en förstärkt riskförvaltningskultur inom kommissionens generaldirektorat. Denna kommer dock att behöva underbyggas och stödjas genom en gemensam, centralt genomförd riskförvaltningsmetod. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta de ovannämnda iakttagelserna från revisionsrätten och att i varje årlig verksamhetsrapport redogöra för åtgärder som vidtagits för att begränsa risken för fel i de underliggande transaktionerna tillsammans med en bedömning av åtgärdernas effektivitet. Parlamentet förväntar sig att dessa åtgärder kommer att leda till en förbättrad generell förståelse för risker och en förstärkt riskförvaltningskultur inom kommissionens generaldirektorat. Denna kommer dock att behöva underbyggas och stödjas genom en gemensam, centralt genomförd riskförvaltningsmetod.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin process för den årliga verksamhetsrapporten och den sammanfattande rapporten och även förbättra sin försäkran på vilken revisionsrätten kan komma att grunda utformningen av sin revisionsförklaring. Parlamentet medger att de första stegen har tagits för att förbättra förståelsen för denna process och för att göra de årliga verksamhetsrapporterna, reservationerna och förklaringarna mer meningsfulla. Kommissionen uppmanas att noga rikta uppmärksamheten på en ytterligare förbättring av rapporterna och förbättra uppföljningen av iakttagelserna som ingår i dessa. Kommissionen uppmanas i synnerhet att förtydliga definitionen av förbehåll, reservationer och övriga iakttagelser i de årliga verksamhetsrapporterna som skulle kunna innebära undantag från reglerna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin process för den årliga verksamhetsrapporten och den sammanfattande rapporten och även förbättra sin försäkran på vilken revisionsrätten kan komma att grunda utformningen av sin revisionsförklaring. Parlamentet medger att de första stegen har tagits för att förbättra förståelsen för denna process och för att göra de årliga verksamhetsrapporterna, reservationerna och förklaringarna mer meningsfulla. Kommissionen uppmanas att noga rikta uppmärksamheten på en ytterligare förbättring av rapporterna och förbättra uppföljningen av iakttagelserna som ingår i dessa. Kommissionen uppmanas i synnerhet att förtydliga definitionen av förbehåll, reservationer och övriga iakttagelser i de årliga verksamhetsrapporterna som skulle kunna innebära undantag från reglerna.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omvandla den årliga sammanfattande rapporten till en konsoliderad revisionsförklaring om kommissionens förvaltning och finansiella kontroller som helhet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omvandla den årliga sammanfattande rapporten till en konsoliderad revisionsförklaring om kommissionens förvaltning och finansiella kontroller som helhet.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att ange de nödvändiga förutsättningarna som kanske skulle göra det möjligt för den att ta större hänsyn till de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna när den utformar sin revisionsförklaring. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att ange de nödvändiga förutsättningarna som kanske skulle göra det möjligt för den att ta större hänsyn till de årliga verksamhetsrapporterna och förklaringarna när den utformar sin revisionsförklaring.

| 64. | Europaparlamentet begär att kommissionen, genom noggranna utbildnings- och informationsprogram, skall se till att alla tjänstemän känner till metoderna för att rapportera misstankar om oegentligheter eller bristfällig förvaltning genom normala hierarkiska processer och, vid behov, genom förfarandena för avslöjare (så kallade ”whistleblowers”). |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet begär att kommissionen, genom noggranna utbildnings- och informationsprogram, skall se till att alla tjänstemän känner till metoderna för att rapportera misstankar om oegentligheter eller bristfällig förvaltning genom normala hierarkiska processer och, vid behov, genom förfarandena för avslöjare (så kallade ”whistleblowers”).

Ytterligare rekommendationer

| 65. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta beräkningar av felfrekvenser per sektor och medlemsstat genom att använda sig av resultaten från det granskningsarbete som den redan utför och det kontrollarbete som utförs av medlemsstaterna, samt en analys av kvaliteten på den information som lämnas av medlemsstaterna, och att offentliggöra resultaten i de årliga verksamhetsrapporterna och sammanfattningsrapporten för de årliga verksamhetsrapporterna på ett sådant sätt att man ger en tydligt bild av kvaliteten på medlemsstaternas förvaltningssystem vad beträffar ansvars- och redovisningsskyldigheten gentemot EU. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta beräkningar av felfrekvenser per sektor och medlemsstat genom att använda sig av resultaten från det granskningsarbete som den redan utför och det kontrollarbete som utförs av medlemsstaterna, samt en analys av kvaliteten på den information som lämnas av medlemsstaterna, och att offentliggöra resultaten i de årliga verksamhetsrapporterna och sammanfattningsrapporten för de årliga verksamhetsrapporterna på ett sådant sätt att man ger en tydligt bild av kvaliteten på medlemsstaternas förvaltningssystem vad beträffar ansvars- och redovisningsskyldigheten gentemot EU.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att i sin revisionsförklaring inkludera iakttagelser vad beträffar korrektheten i den information som läggs fram av kommissionen och de enskilda medlemsstaterna och att utvärdera de uppnådda framstegen. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att i sin revisionsförklaring inkludera iakttagelser vad beträffar korrektheten i den information som läggs fram av kommissionen och de enskilda medlemsstaterna och att utvärdera de uppnådda framstegen.

| 67. | Europaparlamentet ber att kommissionen skall se över budgetförordningen för att förbättra tillämpningen och göra den mer förståelig samt för att kontrollerna skall bli effektivare, genom att utföra en kritisk analys av de planerade kontrollernas kvantitet och kvalitet. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet ber att kommissionen skall se över budgetförordningen för att förbättra tillämpningen och göra den mer förståelig samt för att kontrollerna skall bli effektivare, genom att utföra en kritisk analys av de planerade kontrollernas kvantitet och kvalitet.

| 68. | Europaparlamentet påminner enskilda kommissionsledamöter om deras politiska ansvar att se till att generaldirektoraten inom ramen för deras befogenhetsområde förvaltas på ett tillfredsställande sätt, och upprepar förslaget att det i varje kansli bör finnas en rådgivare med särskilt ansvar för att bland annat övervaka alla granskningsrapporter (vilket föreslagits i parlamentets resolution av den 22 april 2004 (16)) om Eurostat, där förvarningar tidigare har ignorerats. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påminner enskilda kommissionsledamöter om deras politiska ansvar att se till att generaldirektoraten inom ramen för deras befogenhetsområde förvaltas på ett tillfredsställande sätt, och upprepar förslaget att det i varje kansli bör finnas en rådgivare med särskilt ansvar för att bland annat övervaka alla granskningsrapporter (vilket föreslagits i parlamentets resolution av den 22 april 2004 (16)) om Eurostat, där förvarningar tidigare har ignorerats.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna, som ett resultat av att de systematiskt drabbats av sanktioner, är motvilliga att informera om problem med genomförandet. Kommissionen uppmanas att i högre grad främja och fokusera på den finansiella kontrollen i lärosyfte genom att främja informationsutbyte mellan medlemsstaterna, riktmärkning, nationella revisorers deltagande i revisionsgrupper och saminvestering i bättre IT-system, samt genom att genomföra granskningar i förebyggande syfte, som skall inriktas på rådgivning snarare än på sanktioner. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna, som ett resultat av att de systematiskt drabbats av sanktioner, är motvilliga att informera om problem med genomförandet. Kommissionen uppmanas att i högre grad främja och fokusera på den finansiella kontrollen i lärosyfte genom att främja informationsutbyte mellan medlemsstaterna, riktmärkning, nationella revisorers deltagande i revisionsgrupper och saminvestering i bättre IT-system, samt genom att genomföra granskningar i förebyggande syfte, som skall inriktas på rådgivning snarare än på sanktioner.

| 70. | Europaparlamentet förväntar sig av kommissionen att den i sin uppföljningsrapport skall tillhandahålla en detaljerad redovisning av de åtgärder som antagits och genomförts för att komma till rätta med iakttagelserna och för att genomföra de rekommendationer som revisionsrätten framförde i sin årsrapport för 2003 och i de tre tidigare årsrapporterna (2002-2001-2000). Kommissionen anmodas att i sin uppföljningsrapport inkludera en detaljerad förteckning över och en tidsplan för de åtgärder som planeras i de fall då ingen åtgärd ännu har antagits och/eller genomförts. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet förväntar sig av kommissionen att den i sin uppföljningsrapport skall tillhandahålla en detaljerad redovisning av de åtgärder som antagits och genomförts för att komma till rätta med iakttagelserna och för att genomföra de rekommendationer som revisionsrätten framförde i sin årsrapport för 2003 och i de tre tidigare årsrapporterna (2002-2001-2000). Kommissionen anmodas att i sin uppföljningsrapport inkludera en detaljerad förteckning över och en tidsplan för de åtgärder som planeras i de fall då ingen åtgärd ännu har antagits och/eller genomförts.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att lägga fram en årsrapport där den redogör för sin egen verksamhet, sin förmåga att uppfylla produktionsmål, kostnad per enhet, betydande utvecklingsområden och andra relevanta faktorer vad beträffar institutionens prestationer. En sådan prestationsrapport skulle också vara ett utomordentligt sätt att offentliggöra information om moderniseringen av revisionsförklaringen och andra utvecklingstendenser i revisionsrättens granskningsmetoder. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att lägga fram en årsrapport där den redogör för sin egen verksamhet, sin förmåga att uppfylla produktionsmål, kostnad per enhet, betydande utvecklingsområden och andra relevanta faktorer vad beträffar institutionens prestationer. En sådan prestationsrapport skulle också vara ett utomordentligt sätt att offentliggöra information om moderniseringen av revisionsförklaringen och andra utvecklingstendenser i revisionsrättens granskningsmetoder.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar vidare revisionsrätten att utreda möjligheten av att offentliggöra sin revisionshandbok och information om revisionsförklaringsmetoden på sin webbsida. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar vidare revisionsrätten att utreda möjligheten av att offentliggöra sin revisionshandbok och information om revisionsförklaringsmetoden på sin webbsida.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar rådets avsikt att ytterligare förstärka behandlingen av frågor om revision och ekonomistyrning i syfte att ha en mer regelbunden och effektiv övervakningsprocess av rådets rekommendation om ansvarsfrihet (17). |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet välkomnar rådets avsikt att ytterligare förstärka behandlingen av frågor om revision och ekonomistyrning i syfte att ha en mer regelbunden och effektiv övervakningsprocess av rådets rekommendation om ansvarsfrihet (17).

| 74. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att varje år genomföra ett antal ”riktmärkningsgranskningar” för utgifter som delegerats. Dessa skall offentliggöras i särskilda rapporter, i vilka






  — | samma program eller verksamhet skall granskas för alla 25 medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att varje år genomföra ett antal ”riktmärkningsgranskningar” för utgifter som delegerats. Dessa skall offentliggöras i särskilda rapporter, i vilka

—

samma program eller verksamhet skall granskas för alla 25 medlemsstater,

| — | resultaten offentliggörs för varje medlemsstat på ett öppet och transparent sätt så att jämförelser kan göras. |
| --- | --- |

—

resultaten offentliggörs för varje medlemsstat på ett öppet och transparent sätt så att jämförelser kan göras.

Revisionsrätten uppmanas att i framtiden genomföra uppföljningsgranskningar så att framstegen kan övervakas.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar rådet att tillsammans med parlamentet och kommissionen se till att ge inrättandet av en heltäckande kontroll- och revisionsram den prioritet och politiska tyngd som krävs genom att inrätta en expertgrupp på hög nivå som skulle






  i) | sammanföra ett antal ledande personer med erfarenhet från EU:s institutioner, nationella revisionsmyndigheter och finansministerier samt experter från internationella revisionsorgan, |
| --- | --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar rådet att tillsammans med parlamentet och kommissionen se till att ge inrättandet av en heltäckande kontroll- och revisionsram den prioritet och politiska tyngd som krävs genom att inrätta en expertgrupp på hög nivå som skulle

i)

sammanföra ett antal ledande personer med erfarenhet från EU:s institutioner, nationella revisionsmyndigheter och finansministerier samt experter från internationella revisionsorgan,

| ii) | utarbeta ett förslag till handlingsplan för en heltäckande intern och extern revisionsmiljö, med särskilt beaktande av utmaningen som ligger i den gemensamma förvaltningen, |
| --- | --- |

ii)

utarbeta ett förslag till handlingsplan för en heltäckande intern och extern revisionsmiljö, med särskilt beaktande av utmaningen som ligger i den gemensamma förvaltningen,

| iii) | identifiera möjliga konstitutionella, politiska och administrativa hinder som skulle behöva övervinnas för att nationella kontrollorgan skall kunna bli aktiva aktörer när det gäller att säkra de pengar från skattebetalarna som förmedlas genom unionens budget, |
| --- | --- |

iii)

identifiera möjliga konstitutionella, politiska och administrativa hinder som skulle behöva övervinnas för att nationella kontrollorgan skall kunna bli aktiva aktörer när det gäller att säkra de pengar från skattebetalarna som förmedlas genom unionens budget,

| iv) | rapportera till rådet, kommissionen och parlamentet så snart som möjligt, |
| --- | --- |

iv)

rapportera till rådet, kommissionen och parlamentet så snart som möjligt,

| 76. | Europaparlamentet kommer att inbjuda en företrädare från rådet en gång om året för att informera det behöriga utskottet om arbetets framåtskridande i expertgruppen och på så sätt tillse att verksamheten fortskrider. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet kommer att inbjuda en företrädare från rådet en gång om året för att informera det behöriga utskottet om arbetets framåtskridande i expertgruppen och på så sätt tillse att verksamheten fortskrider.

| 77. | Europaparlamentet anser det vara av grundläggande betydelse att undersöka hur nationella revisionsorgan i högre grad kan delta i själva arbetet under processen, samtidigt som man måste hålla i minnet att de är oberoende organ och att de inte alltid har tillräcklig sakkunskap när det gäller EU-lagstiftningen. Revisionsrätten uppmanas att lägga fram en utvärdering (inbegripet valuta för pengarna) av resultatet av det arbete som utförts av kontaktkommittén med ordförandena för de högsta revisionsorganen i Europeiska unionen och revisionsrätten samt även revisionsrättens åsikter om huruvida effekterna av utvidgningen skulle kunna ge ny kraft åt detta organs roll. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet anser det vara av grundläggande betydelse att undersöka hur nationella revisionsorgan i högre grad kan delta i själva arbetet under processen, samtidigt som man måste hålla i minnet att de är oberoende organ och att de inte alltid har tillräcklig sakkunskap när det gäller EU-lagstiftningen. Revisionsrätten uppmanas att lägga fram en utvärdering (inbegripet valuta för pengarna) av resultatet av det arbete som utförts av kontaktkommittén med ordförandena för de högsta revisionsorganen i Europeiska unionen och revisionsrätten samt även revisionsrättens åsikter om huruvida effekterna av utvidgningen skulle kunna ge ny kraft åt detta organs roll.

| 78. | Europaparlamentet anser att det kan vara nödvändigt att analysera huruvida den nuvarande strukturen och verksamheten vid den ”topptyngda” revisionsrätten skulle kunna reformeras. Parlamentet påminner om att revisionsrätten för närvarande har 25 ledamöter och 736 anställda av vilka 325 är utbildade revisorer (lönegrad A och B), där 275 (lönegrad A och B) arbetar i revisionsgrupperna och 50 (lönegrad A) i ledamöternas kanslier. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet anser att det kan vara nödvändigt att analysera huruvida den nuvarande strukturen och verksamheten vid den ”topptyngda” revisionsrätten skulle kunna reformeras. Parlamentet påminner om att revisionsrätten för närvarande har 25 ledamöter och 736 anställda av vilka 325 är utbildade revisorer (lönegrad A och B), där 275 (lönegrad A och B) arbetar i revisionsgrupperna och 50 (lönegrad A) i ledamöternas kanslier.

| 79. | Europaparlamentet beklagar att det på grund av tidsbrist inte är möjligt att ge rådets rekommendation den uppmärksamhet som den förtjänar, och uppmanar kommissionen att lägga fram - och rådet att anta - följande förslag till ändring av artikel 145.1 i budgetförordningen:
  ”Europaparlamentet skall före den 30 juni år n + 2, på rekommendation av rådet som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n” |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet beklagar att det på grund av tidsbrist inte är möjligt att ge rådets rekommendation den uppmärksamhet som den förtjänar, och uppmanar kommissionen att lägga fram - och rådet att anta - följande förslag till ändring av artikel 145.1 i budgetförordningen:

”Europaparlamentet skall före den 30 juni år n + 2, på rekommendation av rådet som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n”

| 80. | Europaparlamentet uppmanar talmannen att i sitt tal vid nästa möte med Europeiska rådet påpeka behovet av att medlemsstaternas ekonomiska förvaltning av medel från Europeiska unionen förbättras. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar talmannen att i sitt tal vid nästa möte med Europeiska rådet påpeka behovet av att medlemsstaternas ekonomiska förvaltning av medel från Europeiska unionen förbättras.

B.   SEKTORSSPECIFIKA FRÅGOR

Egna medel

| 81. | Europaparlamentet påpekar att den andel egna medel som beror på bruttonationalinkomsten ständigt ökar och snart uppgår till två tredjedelar av de egna medlen. Europaparlamentet stöder därför uttryckligen revisionsrättens rekommendation (punkt 3.48) om att kommissionen skall göra fler direkta kontroller av de uppgifter som ligger till grund för de nationalekonomiska sammanräkningarna. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet påpekar att den andel egna medel som beror på bruttonationalinkomsten ständigt ökar och snart uppgår till två tredjedelar av de egna medlen. Europaparlamentet stöder därför uttryckligen revisionsrättens rekommendation (punkt 3.48) om att kommissionen skall göra fler direkta kontroller av de uppgifter som ligger till grund för de nationalekonomiska sammanräkningarna.

Jordbruk, djurhälsa och åtgärder för att bekämpa bedrägerier

Återvinning av felaktiga utbetalningar

| 82. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att rapportera oriktigheter i tid var tredje månad samtidigt som det i undantagsfall kan accepteras att medlemsstater kan begära undantag från denna regel. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaternas behöriga avdelningar har tillräckligt med kvalificerad personal och förväntar sig vidare att samtliga medlemsstater, inbegripet Tyskland, Grekland och Spanien, kommer att använda sig av elektronisk rapportering senast i juli 2005. Kommissionen uppmanas att senast i september 2005 informera parlamentets behöriga utskott om framstegen på detta område. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att rapportera oriktigheter i tid var tredje månad samtidigt som det i undantagsfall kan accepteras att medlemsstater kan begära undantag från denna regel. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaternas behöriga avdelningar har tillräckligt med kvalificerad personal och förväntar sig vidare att samtliga medlemsstater, inbegripet Tyskland, Grekland och Spanien, kommer att använda sig av elektronisk rapportering senast i juli 2005. Kommissionen uppmanas att senast i september 2005 informera parlamentets behöriga utskott om framstegen på detta område.

| 83. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen är ansvarig för att ha misslyckats med att återvinna, åtminstone, 1 120 miljoner euro under perioden från 1971 till september 2004. Detta är en oacceptabel situation och medlemsstaterna och kommissionen har visat brist på vederbörlig flit och uthållighet. Parlamentet förväntar sig att få en rapport, i god tid före 2004 års ansvarsfrihetsförfarande, om hur och när pengarna kommer att återvinnas. 812 miljoner euro är för närvarande föremål för tvister inför domstol och kan också eventuellt återvinnas. Parlamentet förväntar sig dessutom att man skall utvärdera effektiviteten av den premie på 20 procent som skall betalas till utbetalningsorganen för framgångsrika återvinningar. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen är ansvarig för att ha misslyckats med att återvinna, åtminstone, 1 120 miljoner euro under perioden från 1971 till september 2004. Detta är en oacceptabel situation och medlemsstaterna och kommissionen har visat brist på vederbörlig flit och uthållighet. Parlamentet förväntar sig att få en rapport, i god tid före 2004 års ansvarsfrihetsförfarande, om hur och när pengarna kommer att återvinnas. 812 miljoner euro är för närvarande föremål för tvister inför domstol och kan också eventuellt återvinnas. Parlamentet förväntar sig dessutom att man skall utvärdera effektiviteten av den premie på 20 procent som skall betalas till utbetalningsorganen för framgångsrika återvinningar.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå förenklade eller enhetligare regler för återvinning för att förbereda översynen av budgetförordningen. Parlamentet förväntar sig att det skall höras om denna fråga innan kommissionens förslag slutgiltigt utformas. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå förenklade eller enhetligare regler för återvinning för att förbereda översynen av budgetförordningen. Parlamentet förväntar sig att det skall höras om denna fråga innan kommissionens förslag slutgiltigt utformas.

| 85. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen senast i mars 2005 kommer att ha gått igenom alla de ungefär 4 000 fallen av oriktigheter (442 mer betydande fall och 3 500 mindre betydande fall) som inträffade under referensperioden. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen senast i mars 2005 kommer att ha gått igenom alla de ungefär 4 000 fallen av oriktigheter (442 mer betydande fall och 3 500 mindre betydande fall) som inträffade under referensperioden.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att förfina ”svarta listan” i vilken det anges bidragsmottagare som uppvisar årliga oriktigheter på mer än 100 000 euro. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att förfina ”svarta listan” i vilken det anges bidragsmottagare som uppvisar årliga oriktigheter på mer än 100 000 euro.

| 87. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen måste uppnå mätbara framsteg genom att på ett realistiskt sätt sätta riktmärken för kommande förbättringar och genom att regelbundet rapportera framsteg till det behöriga utskottet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen måste uppnå mätbara framsteg genom att på ett realistiskt sätt sätta riktmärken för kommande förbättringar och genom att regelbundet rapportera framsteg till det behöriga utskottet.

| 88. | Europaparlamentet begär att kommissionen skall förbättra övervakningen av de utbetalningsorgan som ansvarar för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet påpekar att utbetalningsorganen i de nya medlemsstaterna före utvidgningen underställdes kommissionens godkännande. Kommissionen uppmanas att undersöka denna metod och överlämna en rapport till parlamentet om möjligheten att låta kommissionen godkänna utbetalningsorganen i de nuvarande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet begär att kommissionen skall förbättra övervakningen av de utbetalningsorgan som ansvarar för genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet påpekar att utbetalningsorganen i de nya medlemsstaterna före utvidgningen underställdes kommissionens godkännande. Kommissionen uppmanas att undersöka denna metod och överlämna en rapport till parlamentet om möjligheten att låta kommissionen godkänna utbetalningsorganen i de nuvarande medlemsstaterna.

Systemet för identifiering och registrering av nötkreatur

| 89. | Europaparlamentet konstaterar att de nationella databaser som inrättats av medlemsstaterna inom ramen för identifierings- och registreringssystemet inte möjliggör ett utbyte av uppgifter eftersom systemen inte har gemensamma standarder. Parlamentet beklagar att detta potentiellt äventyrar djurens spårbarhet över gränserna. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet konstaterar att de nationella databaser som inrättats av medlemsstaterna inom ramen för identifierings- och registreringssystemet inte möjliggör ett utbyte av uppgifter eftersom systemen inte har gemensamma standarder. Parlamentet beklagar att detta potentiellt äventyrar djurens spårbarhet över gränserna.

| 90. | Europaparlamentet erkänner att den nuvarande förordningen inte gör det möjligt för kommissionen att utarbeta bindande regler för sammanlänkning av nationella databaser. Kommissionen uppmanas, mot bakgrund av resultaten i revisionsrättens särskilda rapport, att lägga fram lagstiftningsförslag som utvidgar kommissionens genomförandebefogenheter så att kompatibilitet kan garanteras mellan nationella databaser. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet erkänner att den nuvarande förordningen inte gör det möjligt för kommissionen att utarbeta bindande regler för sammanlänkning av nationella databaser. Kommissionen uppmanas, mot bakgrund av resultaten i revisionsrättens särskilda rapport, att lägga fram lagstiftningsförslag som utvidgar kommissionens genomförandebefogenheter så att kompatibilitet kan garanteras mellan nationella databaser.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom den befintliga lagstiftningsramen tillhandahålla riktlinjer och råd för utbyte av uppgifter, särskilt till nya medlemsstater som för närvarande håller på att inrätta sina nationella databaser. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom den befintliga lagstiftningsramen tillhandahålla riktlinjer och råd för utbyte av uppgifter, särskilt till nya medlemsstater som för närvarande håller på att inrätta sina nationella databaser.

| 92. | Europaparlamentet anser att stater som ersätter det nuvarande öronmärkningssystemet med elektronisk identifiering inte bara förbättrar djurskyddet utan garanterar även djurens spårbarhet från en medlemsstat till en annan, om informationen i den elektroniska apparaturen är harmoniserad. Kommissionen ombeds att lägga fram konkreta förslag om användningen av elektronisk identifiering i stället för öronmärkning. Parlamentet påpekar att förslaget bör överföra genomförandebefogenheter på kommissionen i avsikt att underlätta inrättande av gemensamma standarder för den information som finns i de olika elektroniska apparaterna. Parlamentet anser att tekniken när det gäller införandet av ett system för elektronisk identifiering måste ha en lämplig nivå innan den kan genomföras. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet anser att stater som ersätter det nuvarande öronmärkningssystemet med elektronisk identifiering inte bara förbättrar djurskyddet utan garanterar även djurens spårbarhet från en medlemsstat till en annan, om informationen i den elektroniska apparaturen är harmoniserad. Kommissionen ombeds att lägga fram konkreta förslag om användningen av elektronisk identifiering i stället för öronmärkning. Parlamentet påpekar att förslaget bör överföra genomförandebefogenheter på kommissionen i avsikt att underlätta inrättande av gemensamma standarder för den information som finns i de olika elektroniska apparaterna. Parlamentet anser att tekniken när det gäller införandet av ett system för elektronisk identifiering måste ha en lämplig nivå innan den kan genomföras.

Förvaltning och övervakning av åtgärderna för bekämpning av mul- och klövsjuka

| 93. | Europaparlamentet konstaterar att gemenskapslagstiftningen ålägger kommissionen att överlämna en rapport till parlamentet och rådet vart tredje år om genomförandet av åtgärder för utrotning av mul- och klövsjuka och motsvarande gemenskapsutgifter. Det är beklagligt att kommissionen inte hittills fullgjort denna skyldighet. Kommissionen ombeds lägga fram en sådan heltäckande utvärdering vart tredje år, med start från 2006. I denna utvärdering skall man beakta gemenskapsstrategins lönsamhetsanalyser. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet konstaterar att gemenskapslagstiftningen ålägger kommissionen att överlämna en rapport till parlamentet och rådet vart tredje år om genomförandet av åtgärder för utrotning av mul- och klövsjuka och motsvarande gemenskapsutgifter. Det är beklagligt att kommissionen inte hittills fullgjort denna skyldighet. Kommissionen ombeds lägga fram en sådan heltäckande utvärdering vart tredje år, med start från 2006. I denna utvärdering skall man beakta gemenskapsstrategins lönsamhetsanalyser.

| 94. | Europaparlamentet påpekar att inte bara ett formellt införlivande utan även ett faktiskt genomförande av medlemsstaterna bör noga övervakas. Kommissionen ombeds att ytterligare främja forskningen om vacciner och testmetoder och att uppdatera utredningen om medlemsstaternas veterinärtjänsters förmåga att garantera effektiv sjukdomskontroll inom rimlig tid. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet påpekar att inte bara ett formellt införlivande utan även ett faktiskt genomförande av medlemsstaterna bör noga övervakas. Kommissionen ombeds att ytterligare främja forskningen om vacciner och testmetoder och att uppdatera utredningen om medlemsstaternas veterinärtjänsters förmåga att garantera effektiv sjukdomskontroll inom rimlig tid.

| 95. | Europaparlamentet konstaterar att under det senaste årtiondet har antalet djurtransporter på den inre marknaden flerdubblats medan problemen kring djurens spårbarhet och djurskydd under transporterna inte fått en tillfredsställande lösning. Kommissionens ombeds att ytterligare överväga möjligheten att minska transporterna genom en större användning av lokala slakterier. Dessutom uppmanas kommissionen att omedelbart vidta åtgärder för att minska transporterna av sjuka eller skadade djur. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet konstaterar att under det senaste årtiondet har antalet djurtransporter på den inre marknaden flerdubblats medan problemen kring djurens spårbarhet och djurskydd under transporterna inte fått en tillfredsställande lösning. Kommissionens ombeds att ytterligare överväga möjligheten att minska transporterna genom en större användning av lokala slakterier. Dessutom uppmanas kommissionen att omedelbart vidta åtgärder för att minska transporterna av sjuka eller skadade djur.

| 96. | Europaparlamentet anser det vara av största betydelse att understryka jordbrukarnas roll när det gäller gemenskapens strategi för att förebygga och kontrollera sjukdomen. Kommissionens uppmanas att lägga fram ett lagstiftningsförslag till rådet och parlamentet där medlemsstaternas utbetalning av gemenskapens kompensationer till jordbrukare för åtgärder för sjukdomsutrotning enbart genomförs om jordbrukarna uppfyller sin plikt att snabbt meddela varje sjukdomsutbrott. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet anser det vara av största betydelse att understryka jordbrukarnas roll när det gäller gemenskapens strategi för att förebygga och kontrollera sjukdomen. Kommissionens uppmanas att lägga fram ett lagstiftningsförslag till rådet och parlamentet där medlemsstaternas utbetalning av gemenskapens kompensationer till jordbrukare för åtgärder för sjukdomsutrotning enbart genomförs om jordbrukarna uppfyller sin plikt att snabbt meddela varje sjukdomsutbrott.

| 97. | Europaparlamentet fastslår att ytterligare klarläggande av den finansiella ramen är nödvändig för att garantera lika behandling av jordbrukare och insyn i uträkningen av kompensationerna. I sin resolution av den 17 december 2002 om 2001 års mul- och klövsjuka (18) ansåg parlamentet att en rättvis och opartisk administration av kompensationen var absolut nödvändig för att undvika bedrägerier. Kommissionen ombeds att ställa upp återbetalningsgrader för olika djursjukdomar och att upprätta hållbara kriterier för uträkningen, exempelvis befintligt marknadsvärde för djuret. Parlamentet medger att det, om en sjukdom skulle bryta ut, inte finns något tydligt fastställt marknadsvärde för betesdjur, avelsdjur och djur med stamtavla utan endast för slaktdjur. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet fastslår att ytterligare klarläggande av den finansiella ramen är nödvändig för att garantera lika behandling av jordbrukare och insyn i uträkningen av kompensationerna. I sin resolution av den 17 december 2002 om 2001 års mul- och klövsjuka (18) ansåg parlamentet att en rättvis och opartisk administration av kompensationen var absolut nödvändig för att undvika bedrägerier. Kommissionen ombeds att ställa upp återbetalningsgrader för olika djursjukdomar och att upprätta hållbara kriterier för uträkningen, exempelvis befintligt marknadsvärde för djuret. Parlamentet medger att det, om en sjukdom skulle bryta ut, inte finns något tydligt fastställt marknadsvärde för betesdjur, avelsdjur och djur med stamtavla utan endast för slaktdjur.

| 98. | Europaparlamentet betonar att eftersom folkhälsa är viktigt för hela samhället måste den huvudsakliga finansieringskällan för gemenskapens sjukdomsutrotningskostnader även i fortsättningen utgöras av offentliga medel, samt att jordbrukare också är skattebetalare. Parlamentet noterar att jordbrukare i vissa medlemsstater ekonomiskt bidrar till ländernas sjukdomsutrotningskostnader (detta behövs för att samfinansiera de totala utgifterna) medan andra medlemsstater inte ber om några bidrag från jordbrukssektorn, vilket skulle kunna leda till ojämlika villkor för jordbrukare i EU. Parlamentet påminner om att dess tillfälliga utskott för mul- och klövsjukan begärde av kommissionen att denna skulle lägga fram förslag på hur jordbrukarna skulle kunna delta i gemenskapens utgifter. Parlamentet noterar de insatser som gjorts i olika medlemsstater och den utredning som genomförts för kommissionens räkning 2003 om hur man skall kunna erhålla ekonomiska bidrag från jordbrukarna. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet betonar att eftersom folkhälsa är viktigt för hela samhället måste den huvudsakliga finansieringskällan för gemenskapens sjukdomsutrotningskostnader även i fortsättningen utgöras av offentliga medel, samt att jordbrukare också är skattebetalare. Parlamentet noterar att jordbrukare i vissa medlemsstater ekonomiskt bidrar till ländernas sjukdomsutrotningskostnader (detta behövs för att samfinansiera de totala utgifterna) medan andra medlemsstater inte ber om några bidrag från jordbrukssektorn, vilket skulle kunna leda till ojämlika villkor för jordbrukare i EU. Parlamentet påminner om att dess tillfälliga utskott för mul- och klövsjukan begärde av kommissionen att denna skulle lägga fram förslag på hur jordbrukarna skulle kunna delta i gemenskapens utgifter. Parlamentet noterar de insatser som gjorts i olika medlemsstater och den utredning som genomförts för kommissionens räkning 2003 om hur man skall kunna erhålla ekonomiska bidrag från jordbrukarna.

Den gemensamma organisationen av marknaden för råtobak

| 99. | Europaparlamentet välkomnar reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitikens stöd till tobaken som antogs av rådet 2004 och som syftar till att avskilja tobaksstödet från produktionsresultatet genom ett stegvist överförande av tobaksstödet till ett system med samlat gårdsstöd under en övergångsperiod på fyra år. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet välkomnar reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitikens stöd till tobaken som antogs av rådet 2004 och som syftar till att avskilja tobaksstödet från produktionsresultatet genom ett stegvist överförande av tobaksstödet till ett system med samlat gårdsstöd under en övergångsperiod på fyra år.

| 100. | Europaparlamentet stöder Europeiska revisionsrättens rekommendation att kommissionen skall sträva efter att tillse att reformförslagen underbyggs med tillräckliga uppgifter och konsekvensbedömningar. Kommissionen ombeds att rikta särskild uppmärksamhet på tobaksproduktionens betydelse för sysselsättningen och ekonomin i mindre gynnade områden. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet stöder Europeiska revisionsrättens rekommendation att kommissionen skall sträva efter att tillse att reformförslagen underbyggs med tillräckliga uppgifter och konsekvensbedömningar. Kommissionen ombeds att rikta särskild uppmärksamhet på tobaksproduktionens betydelse för sysselsättningen och ekonomin i mindre gynnade områden.

| 101. | Europaparlamentet konstaterar att gemenskapens tobaksproduktion endast täcker 30 procent av näringens behov. Parlamentet påpekar att man redan i samband med den senaste reformen av den gemensamma organisationen av marknaden införde mekansimer för att harmonisera den europeiska produktionen med efterfrågan inom EU. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet konstaterar att gemenskapens tobaksproduktion endast täcker 30 procent av näringens behov. Parlamentet påpekar att man redan i samband med den senaste reformen av den gemensamma organisationen av marknaden införde mekansimer för att harmonisera den europeiska produktionen med efterfrågan inom EU.

| 102. | Europaparlamentet konstaterar att eftersom det för närvarande råder obalans mellan tillgång och efterfrågan, exporteras större delen av den tobak som produceras inom EU. Parlamentet beklagar att denna politik inte ligger i linje med gemenskapens utvecklingsbistånd till små tobaksodlare i utvecklingsländerna som är beroende av exporten, eftersom EU:s tobaksexport på ett betydande sätt minskar exportmöjligheterna för utvecklingsländerna. Gemenskapens jordbruks- och utvecklingspolitik måste samordnas. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet konstaterar att eftersom det för närvarande råder obalans mellan tillgång och efterfrågan, exporteras större delen av den tobak som produceras inom EU. Parlamentet beklagar att denna politik inte ligger i linje med gemenskapens utvecklingsbistånd till små tobaksodlare i utvecklingsländerna som är beroende av exporten, eftersom EU:s tobaksexport på ett betydande sätt minskar exportmöjligheterna för utvecklingsländerna. Gemenskapens jordbruks- och utvecklingspolitik måste samordnas.

| 103. | Europaparlamentet påpekar att även om andra grödor kan odlas där tobak nu odlas, är jordbruksföretagens ekonomiska balans till stor del beroende av tobaken. Parlamentet medgav i sitt betänkande om den senaste reformen av den gemensamma organisationen av marknaden att det är ”oerhört svårt att finna ekonomiska alternativ som kan mäta sig med tobaksproduktionen när det gäller att skapa sysselsättning”. Kommissionen ombeds att fortsätta att främja odlingen av alternativa grödor och att använda tobaksfonden som ett viktigt instrument både för att förbättra kvaliteten på EU-tobaken och för att forska om alternativa grödor. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet påpekar att även om andra grödor kan odlas där tobak nu odlas, är jordbruksföretagens ekonomiska balans till stor del beroende av tobaken. Parlamentet medgav i sitt betänkande om den senaste reformen av den gemensamma organisationen av marknaden att det är ”oerhört svårt att finna ekonomiska alternativ som kan mäta sig med tobaksproduktionen när det gäller att skapa sysselsättning”. Kommissionen ombeds att fortsätta att främja odlingen av alternativa grödor och att använda tobaksfonden som ett viktigt instrument både för att förbättra kvaliteten på EU-tobaken och för att forska om alternativa grödor.

| 104. | Europaparlamentet påpekar att forskningen om alternativa grödor har försummats och att producenter inte har uppmuntrats att gå över till andra ekonomiska verksamheter. Gemenskapens tobaksfond, som finansieras genom en avgift som tas ut på tobaksstödet och förvaltas av både generaldirektoratet för jordbruk (50 procent) och generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd (50 procent) har underutnyttjats. Underutnyttjandet, som uppgår till 68 miljoner euro, beror huvudsakligen på de informationskampanjer som generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd ansvarar för. Från och med 2006 finansieras inga åtgärder för att främja en produktionsövergång. Det tillvägagångssätt som tillämpas måste bli enhetligare. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet påpekar att forskningen om alternativa grödor har försummats och att producenter inte har uppmuntrats att gå över till andra ekonomiska verksamheter. Gemenskapens tobaksfond, som finansieras genom en avgift som tas ut på tobaksstödet och förvaltas av både generaldirektoratet för jordbruk (50 procent) och generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd (50 procent) har underutnyttjats. Underutnyttjandet, som uppgår till 68 miljoner euro, beror huvudsakligen på de informationskampanjer som generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd ansvarar för. Från och med 2006 finansieras inga åtgärder för att främja en produktionsövergång. Det tillvägagångssätt som tillämpas måste bli enhetligare.

| 105. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna absolut måste uppfylla sina anmälningsplikter, vilket fastslås i de respektive gemenskapsförordningarna, för att en effektiv övervakning av tobaksmarknaden och åtföljande gemenskapsutgifter skall kunna ske. Parlamentet insisterar på att ekonomiska sanktioner skall drabba de medlemsstater som har underlåtit att fullgöra dessa skyldigheter. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna absolut måste uppfylla sina anmälningsplikter, vilket fastslås i de respektive gemenskapsförordningarna, för att en effektiv övervakning av tobaksmarknaden och åtföljande gemenskapsutgifter skall kunna ske. Parlamentet insisterar på att ekonomiska sanktioner skall drabba de medlemsstater som har underlåtit att fullgöra dessa skyldigheter.

| 106. | Eftersom jordbrukare står inför möjligheten av att betalningar till dem kan komma att minskas eller dras in i händelse av att regler inte följs, fastslår Europaparlamentet att det är av största betydelse att de i förväg blir medvetna om de nya skyldigheterna, nämligen att även miljönormerna måste följas efter 2006 års reform. Kommissionen och medlemsstaterna ombeds att uppfylla sin plikter och med exakthet fastställa de gällande kriterierna i god tid innan reformen träder i kraft, i syfte att göra det möjligt för jordbrukarna att tillse att deras verksamheter är i linje med de nya reglerna. |
| --- | --- |

106.

Eftersom jordbrukare står inför möjligheten av att betalningar till dem kan komma att minskas eller dras in i händelse av att regler inte följs, fastslår Europaparlamentet att det är av största betydelse att de i förväg blir medvetna om de nya skyldigheterna, nämligen att även miljönormerna måste följas efter 2006 års reform. Kommissionen och medlemsstaterna ombeds att uppfylla sin plikter och med exakthet fastställa de gällande kriterierna i god tid innan reformen träder i kraft, i syfte att göra det möjligt för jordbrukarna att tillse att deras verksamheter är i linje med de nya reglerna.

| 107. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen före den 31 december 2009 måste lägga fram en rapport inför rådet om genomförandet av 2006 års reform. Parlamentet uttrycker sitt intresse för denna rapport och ber att den också skall överlämnas till parlamentet. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen före den 31 december 2009 måste lägga fram en rapport inför rådet om genomförandet av 2006 års reform. Parlamentet uttrycker sitt intresse för denna rapport och ber att den också skall överlämnas till parlamentet.

Strukturåtgärder

| 108. | Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters underlåtenhet att kontrollera och förvalta skattebetalarnas pengar, för vilka de är ansvariga, och påpekar vissa medlemsstaters hyckleri när dessa klagar på kommissionen för att denna underlåtit att kontrollera utgifter för vilka dessa medlemsstater är ansvariga. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet beklagar vissa medlemsstaters underlåtenhet att kontrollera och förvalta skattebetalarnas pengar, för vilka de är ansvariga, och påpekar vissa medlemsstaters hyckleri när dessa klagar på kommissionen för att denna underlåtit att kontrollera utgifter för vilka dessa medlemsstater är ansvariga.

| 109. | Europaparlamentet noterar att revisionsrätten inte klagade på kommissionens interna kontrollmekanismer utan konstaterade förbättringar. Det är beklagligt att enbart ett begränsat antal medlemsstaters system har utsatts för kontroller på ort och ställe på grund av otillräckliga resurser. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet noterar att revisionsrätten inte klagade på kommissionens interna kontrollmekanismer utan konstaterade förbättringar. Det är beklagligt att enbart ett begränsat antal medlemsstaters system har utsatts för kontroller på ort och ställe på grund av otillräckliga resurser.

| 110. | Europaparlamentet ber kommissionen informera parlamentet om länder som underlåtit att snabbt genomföra överenskomna förbättringar i sina kontrollsystem och som fortsätter att lämna in ofullständiga utlåtanden enligt artikel 8. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet ber kommissionen informera parlamentet om länder som underlåtit att snabbt genomföra överenskomna förbättringar i sina kontrollsystem och som fortsätter att lämna in ofullständiga utlåtanden enligt artikel 8.

| 111. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa in löpande betalningar till medlemsstater i händelse av allvarliga regelbrott eller när allvarliga brister i medlemsstaternas system för förvaltningskontroll upptäcks. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ställa in löpande betalningar till medlemsstater i händelse av allvarliga regelbrott eller när allvarliga brister i medlemsstaternas system för förvaltningskontroll upptäcks.

Interreg III

| 112. | Europaparlamentet finner att bristen på mätbara mål och klart definierade indikatorer gör det svårt att bedöma i hur hög grad man har uppnått målet för Interreg III-programmet, nämligen att stärka ekonomisk och social sammanhållning i gemenskapen genom att främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete och balanserad utveckling inom gemenskapens territorium. Sålunda är det svårt att bedöma om de effektivaste medlen för att uppnå detta mål har använts. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet finner att bristen på mätbara mål och klart definierade indikatorer gör det svårt att bedöma i hur hög grad man har uppnått målet för Interreg III-programmet, nämligen att stärka ekonomisk och social sammanhållning i gemenskapen genom att främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete och balanserad utveckling inom gemenskapens territorium. Sålunda är det svårt att bedöma om de effektivaste medlen för att uppnå detta mål har använts.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra större ansträngningar att sätta upp klart definierade mål och indikatorer som gör det möjligt att mäta detta programs inverkan, så att mervärdet av EUutgifter inom detta område kan bedömas. Parlamentet betonar behovet av en klar och ordentlig analys som visar skillnader mellan privata och samhälleliga kostnader och nytta eller mellan kostnader och nytta på lokal respektive gemenskapsnivå, eftersom det nödvändigtvis är dessa skillnader som motiverade att programmet en gång infördes. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra större ansträngningar att sätta upp klart definierade mål och indikatorer som gör det möjligt att mäta detta programs inverkan, så att mervärdet av EUutgifter inom detta område kan bedömas. Parlamentet betonar behovet av en klar och ordentlig analys som visar skillnader mellan privata och samhälleliga kostnader och nytta eller mellan kostnader och nytta på lokal respektive gemenskapsnivå, eftersom det nödvändigtvis är dessa skillnader som motiverade att programmet en gång infördes.

Inre politik

Miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

| 114. | Europaparlamentet anser att de övergripande genomförandenivåerna för budgetens utgiftsrubriker för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet är tillfredsställande. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet anser att de övergripande genomförandenivåerna för budgetens utgiftsrubriker för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet är tillfredsställande.

| 115. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som syftar till att förbättra genomförandecykeln för de fleråriga programmen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin fokusering på upphandling och i fortsättningen tillhandahålla mer hjälp till anbudsgivare för att undvika att det lämnas in ett stort antal projektansökningar där det saknas grund för att bevilja anslag. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som syftar till att förbättra genomförandecykeln för de fleråriga programmen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin fokusering på upphandling och i fortsättningen tillhandahålla mer hjälp till anbudsgivare för att undvika att det lämnas in ett stort antal projektansökningar där det saknas grund för att bevilja anslag.

| 116. | Europaparlamentet framhåller att beviljande av anslag och val av projekt inte får försenas i onödan på grund av budgetförordningens administrativa regler och budgetbestämmelser. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet framhåller att beviljande av anslag och val av projekt inte får försenas i onödan på grund av budgetförordningens administrativa regler och budgetbestämmelser.

Forskning

| 117. | Europaparlamentet konstaterar att reglerna för deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling är alldeles för komplexa. Parlamentet instämmer med revisionsrätten att detta är ett allvarligt problem för kommissionen och deltagarna. Det är beklagligt att i synnerhet små organisationer med begränsade administrativa strukturer och små och medelstora företag har svårigheter att hantera det överdrivet stora antalet regler och krav. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet konstaterar att reglerna för deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling är alldeles för komplexa. Parlamentet instämmer med revisionsrätten att detta är ett allvarligt problem för kommissionen och deltagarna. Det är beklagligt att i synnerhet små organisationer med begränsade administrativa strukturer och små och medelstora företag har svårigheter att hantera det överdrivet stora antalet regler och krav.

| 118. | Europaparlamentet påminner om att det sjätte ramprogrammet förvaltas gemensamt av flera generaldirektorat. Revisionsrätten finner att denna uppdelning resulterar i ett minskat ansvarstagande, dubblering av funktioner och ökat behov av samordning. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet påminner om att det sjätte ramprogrammet förvaltas gemensamt av flera generaldirektorat. Revisionsrätten finner att denna uppdelning resulterar i ett minskat ansvarstagande, dubblering av funktioner och ökat behov av samordning.

| 119. | Europaparlamentet noterar att revisionsrätten rekommenderar en översyn av ”bestämmelserna för fastställande av det slutliga gemenskapsfördraget från grunden samtidigt som man behåller lämplig kontroll över utgifterna”. Parlamentet förväntar sig mot bakgrund av sin roll som medlagstiftare för de rättsliga ramarna och bestämmelserna för deltagande i ramprogrammen att få delta i en sådan översyn fullt ut och ända från början. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet noterar att revisionsrätten rekommenderar en översyn av ”bestämmelserna för fastställande av det slutliga gemenskapsfördraget från grunden samtidigt som man behåller lämplig kontroll över utgifterna”. Parlamentet förväntar sig mot bakgrund av sin roll som medlagstiftare för de rättsliga ramarna och bestämmelserna för deltagande i ramprogrammen att få delta i en sådan översyn fullt ut och ända från början.

| 120. | Europaparlamentet konstaterar att ”Lissabonagendan” förmodligen leder till ökade budgetanslag för det sjunde ramprogrammet. Parlamentet betonar att en sådan betydande ökning i budgeten kommer att kräva en effektiv förenkling av de administrativa förfarandena både för deltagarna och kommissionen. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet konstaterar att ”Lissabonagendan” förmodligen leder till ökade budgetanslag för det sjunde ramprogrammet. Parlamentet betonar att en sådan betydande ökning i budgeten kommer att kräva en effektiv förenkling av de administrativa förfarandena både för deltagarna och kommissionen.

| 121. | Europaparlamentet ser med oro på att revisionsrätten dragit slutsatsen att redovisningsrevisioner i efterhand återigen visar ”en betydande förekomst av fel, främst till följd av att slutliga stödmottagare har redovisat för höga kostnader, vilket inte upptäckts vid kommissionens interna kontroll”. Parlamentet förväntar sig att införandet av revisionsintyg, med eventuella förbättringar som revisionsrätten har rekommenderat, i slutändan möjligen kan leda till ett minskat behov av omfattande redovisningsrevisioner i efterhand. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet ser med oro på att revisionsrätten dragit slutsatsen att redovisningsrevisioner i efterhand återigen visar ”en betydande förekomst av fel, främst till följd av att slutliga stödmottagare har redovisat för höga kostnader, vilket inte upptäckts vid kommissionens interna kontroll”. Parlamentet förväntar sig att införandet av revisionsintyg, med eventuella förbättringar som revisionsrätten har rekommenderat, i slutändan möjligen kan leda till ett minskat behov av omfattande redovisningsrevisioner i efterhand.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta lärdom av bristen på öppenhet i redovisningen av det femte ramprogrammet, vilken berodde på antalet kostnadskategorier, och se till att detta inte upprepas i kommande program. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta lärdom av bristen på öppenhet i redovisningen av det femte ramprogrammet, vilken berodde på antalet kostnadskategorier, och se till att detta inte upprepas i kommande program.

| 123. | Europaparlamentet ber kommissionen basera sitt förslag till det sjunde ramprogrammet på bland annat följande effektiva förenklingar:






  — | koncentration på färre interventionsmekanismer, |
| --- | --- | --- |

123.

Europaparlamentet ber kommissionen basera sitt förslag till det sjunde ramprogrammet på bland annat följande effektiva förenklingar:

—

koncentration på färre interventionsmekanismer,

| — | minskning av det stora antalet olika standardkontrakt, |
| --- | --- |

—

minskning av det stora antalet olika standardkontrakt,

| — | införande av ett enda kostnadssystem för att ta itu med problemet med att deltagarna redovisar för höga kostnader. |
| --- | --- |

—

införande av ett enda kostnadssystem för att ta itu med problemet med att deltagarna redovisar för höga kostnader.

| 124. | Europaparlamentet betonar att det inte räcker för deltagarna att följa de formella reglerna och förfarandena utan det är också viktigt att de garanterar valuta för pengarna. Kommissionen uppmuntras att genomföra kvalitativa utvärderingar i efterhand av de vetenskapliga resultaten och effekterna. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet betonar att det inte räcker för deltagarna att följa de formella reglerna och förfarandena utan det är också viktigt att de garanterar valuta för pengarna. Kommissionen uppmuntras att genomföra kvalitativa utvärderingar i efterhand av de vetenskapliga resultaten och effekterna.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma sina förfaranden så att kostnaderna för att förbereda projektansökningar kan minskas till en försvarbar nivå. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma sina förfaranden så att kostnaderna för att förbereda projektansökningar kan minskas till en försvarbar nivå.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra om reglerna för deltagande och att som standardförfarande införa offentliggörande av vetenskapliga och tekniska utvärderingar av pågående projekt efter halva tiden. Kommissionen uppmanas att finna ett lämpligt organ för dessa utvärderingar. Revisionsrätten ombeds att offentliggöra ett yttrande om dessa nya regler. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra om reglerna för deltagande och att som standardförfarande införa offentliggörande av vetenskapliga och tekniska utvärderingar av pågående projekt efter halva tiden. Kommissionen uppmanas att finna ett lämpligt organ för dessa utvärderingar. Revisionsrätten ombeds att offentliggöra ett yttrande om dessa nya regler.

| 127. | Europaparlamentet ser med oro på att revisionsrätten noterat att kommissionen varit sen med att färdigställa standardkontrakt och budgetriktlinjer för det sjätte ramprogrammet, att genomföra kommissionens normer för intern kontroll och att införa det gemensamma IT-systemet, och att detta till viss del neutraliserat ”de förbättringar som hade uppnåtts tack vare det tidiga antagandet av den rättsliga ramen och förenklingen av kontraktens struktur”. Parlamentet förväntar sig att kommissionen drar nytta av erfarenheterna för att undvika liknande förseningar i framtiden. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet ser med oro på att revisionsrätten noterat att kommissionen varit sen med att färdigställa standardkontrakt och budgetriktlinjer för det sjätte ramprogrammet, att genomföra kommissionens normer för intern kontroll och att införa det gemensamma IT-systemet, och att detta till viss del neutraliserat ”de förbättringar som hade uppnåtts tack vare det tidiga antagandet av den rättsliga ramen och förenklingen av kontraktens struktur”. Parlamentet förväntar sig att kommissionen drar nytta av erfarenheterna för att undvika liknande förseningar i framtiden.

| 128. | Dessutom uppmanar Europaparlamentet kommissionen att införa effektivare förvaltningstrukturer i det sjunde ramprogrammet






  — | genom att skapa villkor för en bättre överensstämmelse mellan kommissionens resurser (t.ex. projekttjänstemän och IT-verktyg) och antalet finansierade projekt, så att man kan garantera en tillfredsställande vetenskaplig kontroll, som för närvarande begränsas till några dagar per projekt, |
| --- | --- | --- |

128.

Dessutom uppmanar Europaparlamentet kommissionen att införa effektivare förvaltningstrukturer i det sjunde ramprogrammet

—

genom att skapa villkor för en bättre överensstämmelse mellan kommissionens resurser (t.ex. projekttjänstemän och IT-verktyg) och antalet finansierade projekt, så att man kan garantera en tillfredsställande vetenskaplig kontroll, som för närvarande begränsas till några dagar per projekt,

| — | genom att hitta och utnyttja ett lämpligt övervakningsorgan för vetenskaplig utvärdering, |
| --- | --- |

—

genom att hitta och utnyttja ett lämpligt övervakningsorgan för vetenskaplig utvärdering,

| — | genom att utveckla en integrerad databas med ett gemensamt IT-system för förslag, kontrakt och projektförvaltning. |
| --- | --- |

—

genom att utveckla en integrerad databas med ett gemensamt IT-system för förslag, kontrakt och projektförvaltning.

| 129. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inrätta ett garantisystem inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling för att underlätta lånefinansiering av forsknings- och infrastrukturprojekt inom EU:s ram, i synnerhet från Europeiska investeringsbanken. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utformningen av det föreslagna garantisystemet beakta de särskilda behov som små och medelstora företag har samt möjligheten att utsträcka ett sådant garantisystem till att även omfatta Eureka-projekt. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att inrätta ett garantisystem inom ramen för det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling för att underlätta lånefinansiering av forsknings- och infrastrukturprojekt inom EU:s ram, i synnerhet från Europeiska investeringsbanken. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med utformningen av det föreslagna garantisystemet beakta de särskilda behov som små och medelstora företag har samt möjligheten att utsträcka ett sådant garantisystem till att även omfatta Eureka-projekt.

Inre marknaden

| 130. | Europaparlamentet noterar att generaldirektoratet för den inre marknaden uppger att det var på grund av interna omstruktureringar som man inte kunnat utnyttja alla beviljade medel och att några externa undersökningar inte kunnat genomföras. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet noterar att generaldirektoratet för den inre marknaden uppger att det var på grund av interna omstruktureringar som man inte kunnat utnyttja alla beviljade medel och att några externa undersökningar inte kunnat genomföras.

| 131. | Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på den höga utnyttjandegraden av anslagen till samtliga budgetposter inom generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd där utnyttjandegraden för anslagen för budgetåret 2003 var 99,3 procent. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet ser med tillfredsställelse på den höga utnyttjandegraden av anslagen till samtliga budgetposter inom generaldirektoratet för hälsa och konsumentskydd där utnyttjandegraden för anslagen för budgetåret 2003 var 99,3 procent.

| 132. | Europaparlamentet påpekar att en utnyttjandegrad på 86,61 procent för medlen till budgetposterna på utgiftsområdet för generaldirektoratet för tullar och skatter är acceptabel, men inte kan betecknas som lysande. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet påpekar att en utnyttjandegrad på 86,61 procent för medlen till budgetposterna på utgiftsområdet för generaldirektoratet för tullar och skatter är acceptabel, men inte kan betecknas som lysande.

| 133. | Europaparlamentet ser med oro på den allmänna tendensen att anslagsförfarandet för konsumentprogrammet har försenats på grund av den nya budgetförordningens strikta bestämmelser och att intresset hos potentiella ansökare av anslag har minskat kraftigt på grund av de byråkratiska förfarandena. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet ser med oro på den allmänna tendensen att anslagsförfarandet för konsumentprogrammet har försenats på grund av den nya budgetförordningens strikta bestämmelser och att intresset hos potentiella ansökare av anslag har minskat kraftigt på grund av de byråkratiska förfarandena.

Transport

| 134. | Europaparlamentet konstaterar att i den budget för 2003 som slutligen antogs och ändrades under årets lopp anslogs sammanlagt 661,8 miljoner euro till transportpolitiska åtgärder i form av åtagandebemyndiganden och 609,3 miljoner euro var tillgängliga i betalningsbemyndiganden. Parlamentet konstaterar att fördelningen av dessa belopp var följande:






  — | 610,6 miljoner euro tillgängliga i åtagandebemyndiganden för de transeuropeiska transportnäten (TENT) och 572 miljoner euro i betalningsbemyndiganden, |
| --- | --- | --- |

134.

Europaparlamentet konstaterar att i den budget för 2003 som slutligen antogs och ändrades under årets lopp anslogs sammanlagt 661,8 miljoner euro till transportpolitiska åtgärder i form av åtagandebemyndiganden och 609,3 miljoner euro var tillgängliga i betalningsbemyndiganden. Parlamentet konstaterar att fördelningen av dessa belopp var följande:

—

610,6 miljoner euro tillgängliga i åtagandebemyndiganden för de transeuropeiska transportnäten (TENT) och 572 miljoner euro i betalningsbemyndiganden,

| — | 16,6 miljoner euro i åtaganden och 13,3 miljoner euro i betalningar för transportsäkerhet, |
| --- | --- |

—

16,6 miljoner euro i åtaganden och 13,3 miljoner euro i betalningar för transportsäkerhet,

| — | 15,0 miljoner euro i åtaganden uteslutande för Marco Polo-programmet, |
| --- | --- |

—

15,0 miljoner euro i åtaganden uteslutande för Marco Polo-programmet,

| — | 8,4 miljoner euro i åtaganden och 9,55 miljoner euro i betalningar för hållbar transportpolitik, samt |
| --- | --- |

—

8,4 miljoner euro i åtaganden och 9,55 miljoner euro i betalningar för hållbar transportpolitik, samt

| — | 7,4 miljoner i åtaganden och 6,35 miljoner i betalningar för transportbyråerna. |
| --- | --- |

—

7,4 miljoner i åtaganden och 6,35 miljoner i betalningar för transportbyråerna.

| 135. | Europaparlamentet välkomnar den ökade användningsgraden för både åtaganden och betalningsbemyndiganden för projekten för de transeuropeiska transportnäten (TEN-T), som båda uppgår till nästan 100 procent, och förväntar sig att detta kommer att leda till att medlemsstaterna finner resurser från både den offentliga och privata sektorn för att snabba på färdigställandet av dessa projekt. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet välkomnar den ökade användningsgraden för både åtaganden och betalningsbemyndiganden för projekten för de transeuropeiska transportnäten (TEN-T), som båda uppgår till nästan 100 procent, och förväntar sig att detta kommer att leda till att medlemsstaterna finner resurser från både den offentliga och privata sektorn för att snabba på färdigställandet av dessa projekt.

| 136. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för att interims- och slutbetalningarna för de transeuropeiska transportnäten under 2003 ofta godkändes av kommissionen utan att de specifika förhandsvillkor som angetts i bestämmelserna för det finansiella genomförandet hade uppfyllts och erinrar om att revisionsrätten påpekade denna svaghet för kommissionen redan i sina årsrapporter för 2001 och 2002. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för att interims- och slutbetalningarna för de transeuropeiska transportnäten under 2003 ofta godkändes av kommissionen utan att de specifika förhandsvillkor som angetts i bestämmelserna för det finansiella genomförandet hade uppfyllts och erinrar om att revisionsrätten påpekade denna svaghet för kommissionen redan i sina årsrapporter för 2001 och 2002.

| 137. | Europaparlamentet konstaterar att trots den höga utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden hade mängden utestående åtaganden, så kallade RAL (reste à liquider) inte minskat utan stigit något till 1 154 miljoner euro för transeuropeiska transportnät under 2003. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet konstaterar att trots den höga utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden hade mängden utestående åtaganden, så kallade RAL (reste à liquider) inte minskat utan stigit något till 1 154 miljoner euro för transeuropeiska transportnät under 2003.

| 138. | Europaparlamentet ser med oro på att utnyttjandegraden för åtagandebemyndigandena för övriga budgetposter på transportområdet föll från 93 procent till 83 procent. Utnyttjandegraden för åtaganden för transportsäkerhet var särskilt låg med 65 procent av tillgängliga bemyndiganden och utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden var 72 procent. År 2002 var motsvarande siffror för transportsäkerhet 99 procent respektive 58 procent. Parlamentet anser att dessa utnyttjandegrader för ett av huvudmålen i vitboken om transporter är helt oacceptabel, särskilt den kraftiga nedgången i utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet ser med oro på att utnyttjandegraden för åtagandebemyndigandena för övriga budgetposter på transportområdet föll från 93 procent till 83 procent. Utnyttjandegraden för åtaganden för transportsäkerhet var särskilt låg med 65 procent av tillgängliga bemyndiganden och utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden var 72 procent. År 2002 var motsvarande siffror för transportsäkerhet 99 procent respektive 58 procent. Parlamentet anser att dessa utnyttjandegrader för ett av huvudmålen i vitboken om transporter är helt oacceptabel, särskilt den kraftiga nedgången i utnyttjandegraden för betalningsbemyndiganden.

Kultur och utbildning

| 139. | Europaparlamentet välkomnar de steg som kommissionen vidtagit hittills för att komma till rätta med de brister i programutformning och programförvaltning som var ett problem i den första generationen av programmen Sokrates och Ungdom. Likaså välkomnas den förbättrade strukturen och de förbättrade förvaltningsförfarandena i de nyligen antagna förslagen till nästa generation av programmen Livslångt lärande och Ungdom. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet välkomnar de steg som kommissionen vidtagit hittills för att komma till rätta med de brister i programutformning och programförvaltning som var ett problem i den första generationen av programmen Sokrates och Ungdom. Likaså välkomnas den förbättrade strukturen och de förbättrade förvaltningsförfarandena i de nyligen antagna förslagen till nästa generation av programmen Livslångt lärande och Ungdom.

| 140. | Europaparlamentet noterar att kommissionen står inför en svår uppgift när den försöker att förena kraven på att de administrativa bördor som läggs på bidragssökande under program av detta slag skall vara så lätta som möjliga med de krav som ställs på kommissionen i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen om att denna skall garantera sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet noterar att kommissionen står inför en svår uppgift när den försöker att förena kraven på att de administrativa bördor som läggs på bidragssökande under program av detta slag skall vara så lätta som möjliga med de krav som ställs på kommissionen i genomförandebestämmelserna för budgetförordningen om att denna skall garantera sund ekonomisk förvaltning.

| 141. | Europaparlamentet betonar sin övertygelse om att den ledande principen för kraven på administration och ekonomisk redovisning för nästa generation av programmen Livslångt lärande och Ungdom skall vara proportionalitetsprincipen. Parlamentet betonar fördelarna med riktade undantag från genomförandebestämmelserna för budgetförordningen som tillåter följande:






  — | Större användning av schablonbidrag som möjliggör enklare ansökningsformulär och kontrakt. |
| --- | --- | --- |

141.

Europaparlamentet betonar sin övertygelse om att den ledande principen för kraven på administration och ekonomisk redovisning för nästa generation av programmen Livslångt lärande och Ungdom skall vara proportionalitetsprincipen. Parlamentet betonar fördelarna med riktade undantag från genomförandebestämmelserna för budgetförordningen som tillåter följande:

—

Större användning av schablonbidrag som möjliggör enklare ansökningsformulär och kontrakt.

| — | Större erkännande av samfinansiering i form av bidrag in natura och mindre dyrbara krav på ekonomisk redovisning för bidragsmottagare i sådana fall. |
| --- | --- |

—

Större erkännande av samfinansiering i form av bidrag in natura och mindre dyrbara krav på ekonomisk redovisning för bidragsmottagare i sådana fall.

| — | Enklare dokumentation om bidragsmottagarnas ekonomiska och operationella kapacitet. |
| --- | --- |

—

Enklare dokumentation om bidragsmottagarnas ekonomiska och operationella kapacitet.

| 142. | Europaparlamentet betonar den vikt det kommer att lägga vid det punktliga offentliggörandet av delrapporter och slutrapporter när det gäller utvärderingen av framtida versioner av programmen Livslångt lärande och Ungdom. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet betonar den vikt det kommer att lägga vid det punktliga offentliggörandet av delrapporter och slutrapporter när det gäller utvärderingen av framtida versioner av programmen Livslångt lärande och Ungdom.

Område med frihet, säkerhet och rättvisa

| 143. | Europaparlamentet välkomnar att vissa framsteg har gjorts i genomförandet av budgeten för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (budgetavdelningar B5-8) i jämförelse med budgetåret 2002. Dock är genomförandenivån i synnerhet för betalningar en av de lägsta i kommissionens avsnitt (68 procent 2003, 79 procent för hela den inre politiken) medan genomförandenivån för åtagandena nu når medlet för den inre politiken. Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet uppmanas att fortsätta att förbättra genomförandet av budgeten under de kommande budgetåren. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet välkomnar att vissa framsteg har gjorts i genomförandet av budgeten för ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (budgetavdelningar B5-8) i jämförelse med budgetåret 2002. Dock är genomförandenivån i synnerhet för betalningar en av de lägsta i kommissionens avsnitt (68 procent 2003, 79 procent för hela den inre politiken) medan genomförandenivån för åtagandena nu når medlet för den inre politiken. Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet uppmanas att fortsätta att förbättra genomförandet av budgeten under de kommande budgetåren.

| 144. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser i årsrapporten för 2003 om kommissionens system för interna kontroller, vilka baseras på en analys av fyra av de 14 generaldirektorat som genomförde den inre politiken, inklusive Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor, som det då kallades. Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet uppmanas att följa de rekommendationer som revisionsrätten lämnat. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser i årsrapporten för 2003 om kommissionens system för interna kontroller, vilka baseras på en analys av fyra av de 14 generaldirektorat som genomförde den inre politiken, inklusive Generaldirektoratet för rättsliga och inrikes frågor, som det då kallades. Generaldirektoratet för rättvisa, frihet och säkerhet uppmanas att följa de rekommendationer som revisionsrätten lämnat.

| 145. | Europaparlamentet noterar med oro och beklagande revisionsrättens iakttagelser i årsrapporten för 2003 om genomförandet av flyktingfonden. Inför omstruktureringen av utgiftsprogrammen inom detta politikområde i samband med den nya budgetplanen, vilket kommer att leda till mer gemensam förvaltning, ombeds kommissionen garantera ett adekvat kontrollsystem på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet noterar med oro och beklagande revisionsrättens iakttagelser i årsrapporten för 2003 om genomförandet av flyktingfonden. Inför omstruktureringen av utgiftsprogrammen inom detta politikområde i samband med den nya budgetplanen, vilket kommer att leda till mer gemensam förvaltning, ombeds kommissionen garantera ett adekvat kontrollsystem på nationell och europeisk nivå.

| 146. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att kommissionen ännu inte lämnat ett utlåtande om förslaget till budgetförordning för Eurojust, vilket efterfrågas i Eurojust-beslutet, trots att Eurojust skickade det till kommissionen i november 2003. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att kommissionen ännu inte lämnat ett utlåtande om förslaget till budgetförordning för Eurojust, vilket efterfrågas i Eurojust-beslutet, trots att Eurojust skickade det till kommissionen i november 2003.

Jämställdhet mellan kvinnor och män

| 147. | Europaparlamentet delar kommissionens politiska prioriteringar för budgeten 2003, d.v.s att utvidgningen och de administrativa förberedelserna inför utvidgningen borde vara EU:s främsta prioriteringar. Mot bakgrund av de mål som fastställdes vid toppmötena i Lissabon och Barcelona vill parlamentet påminna om den vikt som parlamentet lägger vid att kvinnornas andel på arbetsmarknaden i det utvidgade EU ökar, bl.a. för att stärka den sociala och ekonomiska situationen för kvinnorna i de nya medlemsländerna. Parlamentet understryker att man i samband med utarbetandet av budgeten även måste fastställa varifrån pengarna till dessa åtgärder skall hämtas. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet delar kommissionens politiska prioriteringar för budgeten 2003, d.v.s att utvidgningen och de administrativa förberedelserna inför utvidgningen borde vara EU:s främsta prioriteringar. Mot bakgrund av de mål som fastställdes vid toppmötena i Lissabon och Barcelona vill parlamentet påminna om den vikt som parlamentet lägger vid att kvinnornas andel på arbetsmarknaden i det utvidgade EU ökar, bl.a. för att stärka den sociala och ekonomiska situationen för kvinnorna i de nya medlemsländerna. Parlamentet understryker att man i samband med utarbetandet av budgeten även måste fastställa varifrån pengarna till dessa åtgärder skall hämtas.

| 148. | Europaparlamentet påminner om att enligt artikel 3.2 i EG-fördraget är främjande av jämställdhet mellan män och kvinnor en av EU:s grundläggande principer och ett övergripande mål för alla gemenskapens åtgärder och all politik som gemenskapen bedriver. Parlamentet upprepar sitt krav på att jämställdhetsperspektivet alltid skall beaktas och vara en prioriterad målsättning vid utarbetandet av EU:s budget i enlighet med principen om en ”jämställd budget”. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet påminner om att enligt artikel 3.2 i EG-fördraget är främjande av jämställdhet mellan män och kvinnor en av EU:s grundläggande principer och ett övergripande mål för alla gemenskapens åtgärder och all politik som gemenskapen bedriver. Parlamentet upprepar sitt krav på att jämställdhetsperspektivet alltid skall beaktas och vara en prioriterad målsättning vid utarbetandet av EU:s budget i enlighet med principen om en ”jämställd budget”.

| 149. | Europaparlamentet välkomnar de stora framsteg som gjordes i samband med genomförandet av budgeten för 2003 och i fråga om målsättningarna och programperioden för strukturfonderna. Detta har visat sig genom en genomförandegrad för betalningar på 89 procent, vilket är klart högre än 2002 (71 procent). Parlamentet pekar på att det helt saknas uppgifter om jämställdhetsbefrämjande åtgärder som erhållit stöd från strukturfonderna och uppmanar kommissionen att snarast rätta till denna situation. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet välkomnar de stora framsteg som gjordes i samband med genomförandet av budgeten för 2003 och i fråga om målsättningarna och programperioden för strukturfonderna. Detta har visat sig genom en genomförandegrad för betalningar på 89 procent, vilket är klart högre än 2002 (71 procent). Parlamentet pekar på att det helt saknas uppgifter om jämställdhetsbefrämjande åtgärder som erhållit stöd från strukturfonderna och uppmanar kommissionen att snarast rätta till denna situation.

| 150. | Europaparlamentet har som utgångspunkt att fördelningen av budgetanslag har olika effekt på män och kvinnor på grund av kvarvarande könsskillnader. Parlamentet påpekar att redovisningen för budgetåret 2003 nästan inte innehåller någon information om omfattningen och resultaten av sådana anslag som gått till främjande av jämställdhet och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapen åtgärder och uppmanar kommissionen att snarast förse parlamentet med sådan information. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet har som utgångspunkt att fördelningen av budgetanslag har olika effekt på män och kvinnor på grund av kvarvarande könsskillnader. Parlamentet påpekar att redovisningen för budgetåret 2003 nästan inte innehåller någon information om omfattningen och resultaten av sådana anslag som gått till främjande av jämställdhet och integreringen av ett jämställdhetsperspektiv i gemenskapen åtgärder och uppmanar kommissionen att snarast förse parlamentet med sådan information.

Extern politik

Reformeringen av systemet för förvaltning av externt stöd

| 151. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen hyste stora förhoppningar om denna reform när den inleddes år 2000 och har förklarat att den blivit en framgång. Parlamentet noterar och stöder rådets slutsatser av den 22-23 november 2004, i vilka rådet berömmer kommissionen för de framgångar som åstadkommits när det gäller att förbättra förvaltningen och tillse att kommissionens stöd kommer i tid och uppmuntrar till fortsatta ansträngningar för att förbättra genomförandets kvalitet och effektivitet. Samtidigt som parlamentet till fullo stöder decentraliseringen, konstaterar det att de betydande extra kostnader som medföljer denna decentralisering måste leda till påtagliga resultat. Därför välkomnas den kommande utvärderingen från revisionsrätten om hur decentraliseringen fungerat i delegationerna, vilken omnämns i revisionsrättens arbetsprogram för 2004 och vilken utskottet för utrikesfrågor efterfrågade i sitt yttrande över ansvarsfriheten för 2002. Parlamentet utgå ifrån att denna rapport åtminstone kommer att innehålla en lönsamhetsanalys av decentraliseringen. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet påpekar att kommissionen hyste stora förhoppningar om denna reform när den inleddes år 2000 och har förklarat att den blivit en framgång. Parlamentet noterar och stöder rådets slutsatser av den 22-23 november 2004, i vilka rådet berömmer kommissionen för de framgångar som åstadkommits när det gäller att förbättra förvaltningen och tillse att kommissionens stöd kommer i tid och uppmuntrar till fortsatta ansträngningar för att förbättra genomförandets kvalitet och effektivitet. Samtidigt som parlamentet till fullo stöder decentraliseringen, konstaterar det att de betydande extra kostnader som medföljer denna decentralisering måste leda till påtagliga resultat. Därför välkomnas den kommande utvärderingen från revisionsrätten om hur decentraliseringen fungerat i delegationerna, vilken omnämns i revisionsrättens arbetsprogram för 2004 och vilken utskottet för utrikesfrågor efterfrågade i sitt yttrande över ansvarsfriheten för 2002. Parlamentet utgå ifrån att denna rapport åtminstone kommer att innehålla en lönsamhetsanalys av decentraliseringen.

| 152. | Europaparlamentet noterar att medan det i verksamhetsrapporten för 2003 från GD Yttre förbindelser talas om behovet av att ytterligare utvärdera decentraliseringen, verkar det som denna utvärdering bara skulle gälla personalbehoven. Parlamentet riktar därför särskild uppmärksamhet på rådets uppmaning till kommissionen att genomföra en kvalitativ utvärdering av EG:s externa stöd vid sidan av årsrapporten och att lägga fram denna före juli 2005. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet noterar att medan det i verksamhetsrapporten för 2003 från GD Yttre förbindelser talas om behovet av att ytterligare utvärdera decentraliseringen, verkar det som denna utvärdering bara skulle gälla personalbehoven. Parlamentet riktar därför särskild uppmärksamhet på rådets uppmaning till kommissionen att genomföra en kvalitativ utvärdering av EG:s externa stöd vid sidan av årsrapporten och att lägga fram denna före juli 2005.

| 153. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på den fortsatta avsaknaden av lämpliga system för förvaltningsinformation och ett system för övervakning av delegationernas arbete när det gäller bedömningen av finansiella risker, en situation som erkänts av GD Yttre förbindelser i dess årliga verksamhetsrapport för 2003 och som tillskrivits bristen på personal. Parlamentet påpekar att samtidigt som kommissionens uppriktighet och dess förslag för att åtgärda situationen välkomnas, måste dessa genomföras så snart som möjligt, och parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en delrapport om framstegen före juli 2005. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på den fortsatta avsaknaden av lämpliga system för förvaltningsinformation och ett system för övervakning av delegationernas arbete när det gäller bedömningen av finansiella risker, en situation som erkänts av GD Yttre förbindelser i dess årliga verksamhetsrapport för 2003 och som tillskrivits bristen på personal. Parlamentet påpekar att samtidigt som kommissionens uppriktighet och dess förslag för att åtgärda situationen välkomnas, måste dessa genomföras så snart som möjligt, och parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en delrapport om framstegen före juli 2005.

| 154. | Europaparlamentet är bekymrat över att revisionsrätten vid kontrollen av de verkställande organen för de besökta projekten kunnat konstatera ett stort antal regelvidriga förfaranden (punkterna 7.38 och 7.39 i årsrapporten). Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sitt svar håller med revisionsrätten om att projektledningsenheters och nationella forskningsorganisationers respekt för anbuds- och upphandlingsförfaranden fortfarande är ett problem. Europaparlamentet förväntar sig en handlingsplan från de kommissionsledamöter som har ansvar för externt bistånd i syfte att lösa dessa problem senast den 1 september 2005. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet är bekymrat över att revisionsrätten vid kontrollen av de verkställande organen för de besökta projekten kunnat konstatera ett stort antal regelvidriga förfaranden (punkterna 7.38 och 7.39 i årsrapporten). Europaparlamentet konstaterar att kommissionen i sitt svar håller med revisionsrätten om att projektledningsenheters och nationella forskningsorganisationers respekt för anbuds- och upphandlingsförfaranden fortfarande är ett problem. Europaparlamentet förväntar sig en handlingsplan från de kommissionsledamöter som har ansvar för externt bistånd i syfte att lösa dessa problem senast den 1 september 2005.

| 155. | Europaparlamentet betonar att en större samstämmighet mellan olika EU-åtgärder skulle kunna förbättra EU-utgifternas ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet betonar att en större samstämmighet mellan olika EU-åtgärder skulle kunna förbättra EU-utgifternas ändamålsenlighet.

Revisionsrättens årsrapport

| 156. | Med tanke på revisionsrättens årsrapport i allmänhet skulle Europaparlamentet anse det vara till hjälp om revisionsrätten gav en klarare bild av de faktiska skador som förorsakats av de oriktigheter som konstaterats. |
| --- | --- |

156.

Med tanke på revisionsrättens årsrapport i allmänhet skulle Europaparlamentet anse det vara till hjälp om revisionsrätten gav en klarare bild av de faktiska skador som förorsakats av de oriktigheter som konstaterats.

| 157. | Europaparlamentet erkänner att man måste finna en balans mellan kraven på icke-statliga organisationers rapportering och förfaranden å ena sidan och möjligheten för organisationerna att regelbundet leva upp till dessa krav å andra sidan, och skulle välkomna förslag från revisionsrätten om hur dessa intressen bättre skulle kunna förenas. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet erkänner att man måste finna en balans mellan kraven på icke-statliga organisationers rapportering och förfaranden å ena sidan och möjligheten för organisationerna att regelbundet leva upp till dessa krav å andra sidan, och skulle välkomna förslag från revisionsrätten om hur dessa intressen bättre skulle kunna förenas.

| 158. | Europaparlamentet undrar om kommissionen har försökt jämföra olika internationella biståndsgivares effektivitet. Om så inte är fallet, föreslår parlamentet att detta skall undersökas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet undrar om kommissionen har försökt jämföra olika internationella biståndsgivares effektivitet. Om så inte är fallet, föreslår parlamentet att detta skall undersökas så snart som möjligt.

Solidaritetsfond för Latinamerika

| 159. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på det stöd som parlamentet givit vid ett flertal tillfällen till tanken på att inrätta en solidaritetsfond för Latinamerika. Det avsevärda stödet för en sådan fond måste åtföljas av ett större socialt åtagande från det politiska och ekonomiska ledarskapet i länderna i fråga. I synnerhet betonas att de länder som bevisligen har en mycket ojämn inkomstfördelning är ansvariga för att söka åtgärda denna situation. EU skall försöka uppnå sociala mål i dessa länder genom att både bidra med stöd och övertyga länderna i fråga att göra mer själva, och en tillfredsställande balans mellan dessa två beståndsdelar skall eftersträvas. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten på det stöd som parlamentet givit vid ett flertal tillfällen till tanken på att inrätta en solidaritetsfond för Latinamerika. Det avsevärda stödet för en sådan fond måste åtföljas av ett större socialt åtagande från det politiska och ekonomiska ledarskapet i länderna i fråga. I synnerhet betonas att de länder som bevisligen har en mycket ojämn inkomstfördelning är ansvariga för att söka åtgärda denna situation. EU skall försöka uppnå sociala mål i dessa länder genom att både bidra med stöd och övertyga länderna i fråga att göra mer själva, och en tillfredsställande balans mellan dessa två beståndsdelar skall eftersträvas.

| 160. | Europaparlamentet förväntar sig av kommissionen att denna skall överlämna en (skriftlig) förklaring till parlamentet varje gång den inte genomför en åtgärd som fastställts i en budgetanmärkning. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet förväntar sig av kommissionen att denna skall överlämna en (skriftlig) förklaring till parlamentet varje gång den inte genomför en åtgärd som fastställts i en budgetanmärkning.

Utvecklingspolitiken

| 161. | Europaparlamentet anser att utvecklingspolitiken är en grundläggande beståndsdel i unionens externa verksamhet, vars mål är att utrota fattigdomen genom att förstärka de sociala infrastrukturerna samt infrastrukturerna för utbildning och hälsovård, öka de fattiga befolkningsgruppernas produktionskapacitet och bevilja stöd till de berörda länderna så att de kan utveckla tillväxten och den lokala potentialen. Europaparlamentet betonar att det vore ett viktigt steg framåt mot detta mål om millennieutvecklingsmålen kunde uppnås. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet anser att utvecklingspolitiken är en grundläggande beståndsdel i unionens externa verksamhet, vars mål är att utrota fattigdomen genom att förstärka de sociala infrastrukturerna samt infrastrukturerna för utbildning och hälsovård, öka de fattiga befolkningsgruppernas produktionskapacitet och bevilja stöd till de berörda länderna så att de kan utveckla tillväxten och den lokala potentialen. Europaparlamentet betonar att det vore ett viktigt steg framåt mot detta mål om millennieutvecklingsmålen kunde uppnås.

| 162. | Europaparlamentet erkänner att kommissionen ansträngt sig för att inrikta sina utvecklingsinsatser på att uppnå millennieutvecklingsmålen, inklusive fastställandet av tio nyckelindikatorer. Parlamentet ber kommissionen intensifiera sina ansträngningar i denna riktning och rekommenderar att 35 procent av utgifterna för Europeiska unionens utvecklingssamarbete skall avsättas till förverkligandet av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

162.

Europaparlamentet erkänner att kommissionen ansträngt sig för att inrikta sina utvecklingsinsatser på att uppnå millennieutvecklingsmålen, inklusive fastställandet av tio nyckelindikatorer. Parlamentet ber kommissionen intensifiera sina ansträngningar i denna riktning och rekommenderar att 35 procent av utgifterna för Europeiska unionens utvecklingssamarbete skall avsättas till förverkligandet av millennieutvecklingsmålen.

| 163. | Europaparlamentet inser problemen med att mäta gemenskapsstödets inverkan när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen i en situation med flera biståndssgivare. Parlamentet beklagar att kommissionen inte ansträngt sig för att upprätta en lämplig mekanism för att mäta denna inverkan och sålunda begränsat sig till att mäta utvecklingsländernas framsteg mot millennieutvecklingsmålen. Parlamentet beklagar vidare att kommissionens svar på utvecklingsutskottets skriftliga frågor är särskilt vaga när det gäller genomförandet av millennieutvecklingsmålen i kommissionens utvecklingsinsatser. |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet inser problemen med att mäta gemenskapsstödets inverkan när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen i en situation med flera biståndssgivare. Parlamentet beklagar att kommissionen inte ansträngt sig för att upprätta en lämplig mekanism för att mäta denna inverkan och sålunda begränsat sig till att mäta utvecklingsländernas framsteg mot millennieutvecklingsmålen. Parlamentet beklagar vidare att kommissionens svar på utvecklingsutskottets skriftliga frågor är särskilt vaga när det gäller genomförandet av millennieutvecklingsmålen i kommissionens utvecklingsinsatser.

| 164. | Europaparlamentet välkomnar de förbättringar som kommissionen gjort i sitt rapporteringssystem och medger att kvaliteten på årsrapporten 2004 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och det yttre biståndet (KOM(2004)0536 och SEK(2004)1027) har förbättrats. |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet välkomnar de förbättringar som kommissionen gjort i sitt rapporteringssystem och medger att kvaliteten på årsrapporten 2004 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och det yttre biståndet (KOM(2004)0536 och SEK(2004)1027) har förbättrats.

| 165. | Europaparlamentet beslutar att införa en årlig plenarsammanträdesdebatt om kommissionens årsrapport om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och yttre bistånd. |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet beslutar att införa en årlig plenarsammanträdesdebatt om kommissionens årsrapport om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och yttre bistånd.

| 166. | Europaparlamentet välkomnar att andelen utgifter för social infrastruktur och service av det offentliga utvecklingsbistånd som finansierades genom EU:s allmänna budget och Europeiska utvecklingsfonden, som sammanlagt uppgick till 8 269 miljoner euro 2003, ökade från 31,4 procent 2002 till 34,7 procent 2003. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet välkomnar att andelen utgifter för social infrastruktur och service av det offentliga utvecklingsbistånd som finansierades genom EU:s allmänna budget och Europeiska utvecklingsfonden, som sammanlagt uppgick till 8 269 miljoner euro 2003, ökade från 31,4 procent 2002 till 34,7 procent 2003.

| 167. | Parlamentet beklagar att enbart 198 miljoner euro (2,4 procent) öronmärktes för grundutbildning och 310 miljoner euro (3,8 procent) för primärhälsovård vilket är oacceptabelt. Kommissionen uppmanas att öka finansieringen inom dessa områden och att öronmärka 20 procent av utgifterna för Europeiska unionens utvecklingssamarbete till grundutbildning och primärhälsovård i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

167.

Parlamentet beklagar att enbart 198 miljoner euro (2,4 procent) öronmärktes för grundutbildning och 310 miljoner euro (3,8 procent) för primärhälsovård vilket är oacceptabelt. Kommissionen uppmanas att öka finansieringen inom dessa områden och att öronmärka 20 procent av utgifterna för Europeiska unionens utvecklingssamarbete till grundutbildning och primärhälsovård i utvecklingsländerna.

| 168. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens roll i debatten om biståndssamordning och harmonisering av förfarandena. Parlamentet beklagar bristen på framsteg på det internationella planet och medlemsstaters motvilja. Kommissionen uppmanas att anstränga sig ytterligare för att undvika dubblering av utvecklingsinsatser och att arbeta för att biståndsinsatserna skall komplettera varandra. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens roll i debatten om biståndssamordning och harmonisering av förfarandena. Parlamentet beklagar bristen på framsteg på det internationella planet och medlemsstaters motvilja. Kommissionen uppmanas att anstränga sig ytterligare för att undvika dubblering av utvecklingsinsatser och att arbeta för att biståndsinsatserna skall komplettera varandra.

| 169. | Europaparlamentet anser att kommissionens stöd för att förbereda de nya medlemsstaterna på deras deltagande i EU:s utvecklingspolitik var otillräckligt. Kommissionen uppmanas att stödja de nya medlemsstaterna och kandidatländerna när de upprättar sin utvecklingspolitik och när de söker medvetandegöra sin befolkning i utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

169.

Europaparlamentet anser att kommissionens stöd för att förbereda de nya medlemsstaterna på deras deltagande i EU:s utvecklingspolitik var otillräckligt. Kommissionen uppmanas att stödja de nya medlemsstaterna och kandidatländerna när de upprättar sin utvecklingspolitik och när de söker medvetandegöra sin befolkning i utvecklingsfrågor.

Stöd inför anslutningen

PHARE

| 170. | Europaparlamentet berömmer kommissionen för de insatser den gjort hittills genom Phareprogrammet där den hjälpt till att förbereda kandidatländerna på förvaltningen av strukturfonderna. |
| --- | --- |

170.

Europaparlamentet berömmer kommissionen för de insatser den gjort hittills genom Phareprogrammet där den hjälpt till att förbereda kandidatländerna på förvaltningen av strukturfonderna.

| 171. | Europaparlamentet är dock oroat över underlåtenheten att tillse att ackrediteringsprocessen för många av Phares och Ispas organ i de nya medlemsstaterna inte slutfördes före anslutningen. Kommissionen uppmanas därför att försöka tillse att ett sådant misslyckande inte sker beträffande Rumänien, Bulgarien och andra framtida anslutningsländer. |
| --- | --- |

171.

Europaparlamentet är dock oroat över underlåtenheten att tillse att ackrediteringsprocessen för många av Phares och Ispas organ i de nya medlemsstaterna inte slutfördes före anslutningen. Kommissionen uppmanas därför att försöka tillse att ett sådant misslyckande inte sker beträffande Rumänien, Bulgarien och andra framtida anslutningsländer.

| 172. | Europaparlamentet konstaterar dock att värdet av Phareprogrammet när det gäller lärande genom praktik (”learning by doing”) är begränsad eftersom de förvaltade programmen skiljer sig avsevärt från ERUF- och ESF-programmen vilka de är avsedda att förbereda, och att det fortfarande finns ett stort behov av mer stöd för inrättande av institutioner i avsikt att hjälpa till med förvaltningen av strukturfonderna efter anslutningen. Parlamentet är tveksam till att kandidatländerna har kapacitet att utnyttja strukturfonderna efter anslutningen. |
| --- | --- |

172.

Europaparlamentet konstaterar dock att värdet av Phareprogrammet när det gäller lärande genom praktik (”learning by doing”) är begränsad eftersom de förvaltade programmen skiljer sig avsevärt från ERUF- och ESF-programmen vilka de är avsedda att förbereda, och att det fortfarande finns ett stort behov av mer stöd för inrättande av institutioner i avsikt att hjälpa till med förvaltningen av strukturfonderna efter anslutningen. Parlamentet är tveksam till att kandidatländerna har kapacitet att utnyttja strukturfonderna efter anslutningen.

| 173. | Europaparlamentet välko mnar därför i princip förslaget till ett nytt och enda instrument för att förbereda förvaltningen av strukturfonderna, förutsatt att dess uppbyggnad inte är alltför komplicerad. Samtidigt som parlamentet understryker behovet av en lämplig kontrollram, uppmanas kommissionen därför att tillse att det nya instrumentet blir så enkelt som möjligt i avsikt att inte förhindra genomförandet. |
| --- | --- |

173.

Europaparlamentet välko mnar därför i princip förslaget till ett nytt och enda instrument för att förbereda förvaltningen av strukturfonderna, förutsatt att dess uppbyggnad inte är alltför komplicerad. Samtidigt som parlamentet understryker behovet av en lämplig kontrollram, uppmanas kommissionen därför att tillse att det nya instrumentet blir så enkelt som möjligt i avsikt att inte förhindra genomförandet.

SAPARD

| 174. | Europaparlamentet drar slutsatsen att syftena och målen med Sapard, vilket var det första stödet inför anslutningen som var helt decentraliserat, var utomordentliga, även om de inte till fullo uppnåddes. Parlamentet erkänner nyttan med Sapardprogrammet, som inte enbart stimulerade ekonomisk utveckling i kandidatländerna utan också påverkade människor att tänka i nya banor som var rationellare och mer projektbaserade. Parlamentet erkänner att programmet var nyttigt när det gäller lärande genom praktik (”learning by doing”), genom att det försåg de nationella förvaltningsmyndigheterna i anslutningsländerna med direkt erfarenhet av förvaltningen av gemenskapsmedel. Den övergripande erfarenhet som vunnits med detta program kommer definitivt att vara av mervärde vid genomförandet av framtida gemenskapsprogram. Kommissionen anmodas att förbättra sin förhandsanalys av behoven så att mervärdet kan ökas ytterligare. |
| --- | --- |

174.

Europaparlamentet drar slutsatsen att syftena och målen med Sapard, vilket var det första stödet inför anslutningen som var helt decentraliserat, var utomordentliga, även om de inte till fullo uppnåddes. Parlamentet erkänner nyttan med Sapardprogrammet, som inte enbart stimulerade ekonomisk utveckling i kandidatländerna utan också påverkade människor att tänka i nya banor som var rationellare och mer projektbaserade. Parlamentet erkänner att programmet var nyttigt när det gäller lärande genom praktik (”learning by doing”), genom att det försåg de nationella förvaltningsmyndigheterna i anslutningsländerna med direkt erfarenhet av förvaltningen av gemenskapsmedel. Den övergripande erfarenhet som vunnits med detta program kommer definitivt att vara av mervärde vid genomförandet av framtida gemenskapsprogram. Kommissionen anmodas att förbättra sin förhandsanalys av behoven så att mervärdet kan ökas ytterligare.

| 175. | Europaparlamentet medger att det decentraliserade förvaltningssystemet som används för att genomföra programmet i allmänhet fungerar väl, men uppmanar kommissionen att ytterligare förbättra det genom att dra lärdom av de problem som uppstått hittills, tillhandahålla mer stöd åt anslutningsländerna när problem uppstår och göra mer för att följa upp programmet. |
| --- | --- |

175.

Europaparlamentet medger att det decentraliserade förvaltningssystemet som används för att genomföra programmet i allmänhet fungerar väl, men uppmanar kommissionen att ytterligare förbättra det genom att dra lärdom av de problem som uppstått hittills, tillhandahålla mer stöd åt anslutningsländerna när problem uppstår och göra mer för att följa upp programmet.

| 176. | Europaparlamentet konstaterar att bland annat komplexa förfaranden och rättsosäkerhet ledde till ett betydande underutnyttjande av medel, och är besviket över att efter fem års genomförande endast hälften av pengarna hade nått (de slutliga) bidragsmottagarna enligt uppgifter från den 15 december 2004. Det är dock tillfredsställande att inga Sapardpengar kommer att gå förlorade på grund av förseningar. Parlamentet påpekar dock för kommissionen att det önskvärda påskyndandet av betalningarna under inga omständigheter får leda till att regleringen och övervakningen av programmet avskaffas. |
| --- | --- |

176.

Europaparlamentet konstaterar att bland annat komplexa förfaranden och rättsosäkerhet ledde till ett betydande underutnyttjande av medel, och är besviket över att efter fem års genomförande endast hälften av pengarna hade nått (de slutliga) bidragsmottagarna enligt uppgifter från den 15 december 2004. Det är dock tillfredsställande att inga Sapardpengar kommer att gå förlorade på grund av förseningar. Parlamentet påpekar dock för kommissionen att det önskvärda påskyndandet av betalningarna under inga omständigheter får leda till att regleringen och övervakningen av programmet avskaffas.

| 177. | Europaparlamentet konstaterar att större delen av Sapardmedlen användes till projekt som höjde produktionen och uppmanar nu till att kvalitet, miljönormer och hälsonormer i större utsträckning skall betonas i det nya programmet. |
| --- | --- |

177.

Europaparlamentet konstaterar att större delen av Sapardmedlen användes till projekt som höjde produktionen och uppmanar nu till att kvalitet, miljönormer och hälsonormer i större utsträckning skall betonas i det nya programmet.

| 178. | Europaparlamentet medger att avslutandet av räkenskaperna sköttes bättre än i fallet med Phare men uppmanar till ytterligare förbättringar för att minska förlusterna av EU-pengar. |
| --- | --- |

178.

Europaparlamentet medger att avslutandet av räkenskaperna sköttes bättre än i fallet med Phare men uppmanar till ytterligare förbättringar för att minska förlusterna av EU-pengar.

| 179. | Europaparlamentet berömmer kommissionen för insatserna med det särskilda ekonomiska stödet inom ramen för strategin inför Maltas och Cyperns anslutning, som gick ut på att hjälpa dessa två länder att förbereda medlemskapet. Parlamentet beklagar dock att både Malta och Cypern uteslöts från de största ekonomiska instrumenten inför anslutningen, nämligen Phare, Sapard och Ispa, och därför hade mer begränsade möjligheter att förbereda förvaltningen av gemenskapsmedel. |
| --- | --- |

179.

Europaparlamentet berömmer kommissionen för insatserna med det särskilda ekonomiska stödet inom ramen för strategin inför Maltas och Cyperns anslutning, som gick ut på att hjälpa dessa två länder att förbereda medlemskapet. Parlamentet beklagar dock att både Malta och Cypern uteslöts från de största ekonomiska instrumenten inför anslutningen, nämligen Phare, Sapard och Ispa, och därför hade mer begränsade möjligheter att förbereda förvaltningen av gemenskapsmedel.

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(4)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(6)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

(7)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 82.

(8)  KOM(2004)0740.

(9)  Punkt 21 i resolutionen av den 4 december 2003 (EUT C 89 E, 14.4.2004, s. 153) och punkt 68 i resolutionen av den 21 april 2004 om beviljande av ansvarsfrihet för 2002 (EUT L 330, 4.11.2004, s. 82).

(10)  Se ”Årsrapport till den myndigheten som beviljar ansvarsfrihet om internrevisioner som genomförts under 2003” (KOM(2004)0740, s. 6).

(11)  Också benämnd ”granskning av sund ekonomisk förvaltning” och ”granskning av valuta för pengarna”.

(12)  EGT L 158, 17.6.2002, s. 1.

(13)  EUT C 107, 30.4.2004, s. 1.

(14)  Se revisionsrättens yttrande nr 2/2004.

(15)  http://www.rekenkamer.nl/9282200/v/index.htm.

(16)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1021.

(17)  Punkt 8 i rådets rekommendation av den 9 mars 2004 (Doc. 6185/04 Budget 1). Se http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st06/st06185.en04.pdf.

(18)  EUT C 31 E, 5.2.2004, s. 137.

P6_TA(2005)0093

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt I

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt I - Europaparlamentet (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0015/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0015/2005),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 275 i EG-fördraget och artikel 179 a i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 275 i EG-fördraget och artikel 179 a i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artiklarna 145, 146 och 147 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artiklarna 145, 146 och 147 i denna,

| — | med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, enligt vilken varje gemenskapsinstitution skall vidta alla lämpliga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, enligt vilken varje gemenskapsinstitution skall vidta alla lämpliga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artiklarna 71 och 74.3 i arbetsordningen samt bilaga V till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 71 och 74.3 i arbetsordningen samt bilaga V till denna,

| — | med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande (A6-0063/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande (A6-0063/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin årsrapport för budgetåret 2003 konstaterade revisionsrätten i punkt 9.15 när det gäller Europaparlamentet: ”De transaktioner som granskades var i allt väsentligt lagliga och korrekta.” |
| --- | --- |

A.

I sin årsrapport för budgetåret 2003 konstaterade revisionsrätten i punkt 9.15 när det gäller Europaparlamentet: ”De transaktioner som granskades var i allt väsentligt lagliga och korrekta.”

| B. | Budgetförordningen av den 25 juni 2002 och parlamentets ändrade arbetsordning av den 23 oktober 2002 gäller från och med den 1 januari 2003 med avseende på bestämmelserna för förfarandet för ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

B.

Budgetförordningen av den 25 juni 2002 och parlamentets ändrade arbetsordning av den 23 oktober 2002 gäller från och med den 1 januari 2003 med avseende på bestämmelserna för förfarandet för ansvarsfrihet.

| C. | Parlamentets arbetsordning ändrades den 23 oktober 2002 i syfte att fastställa att ansvarsfrihet skall beviljas talmannen i stället för generalsekreteraren. |
| --- | --- |

C.

Parlamentets arbetsordning ändrades den 23 oktober 2002 i syfte att fastställa att ansvarsfrihet skall beviljas talmannen i stället för generalsekreteraren.

| 1. | Europaparlamentet beviljar talmannen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar talmannen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den bifogade resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den bifogade resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och resolutionen innehållande iakttagelserna till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten och Europeiska ombudsmannen samt att se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och resolutionen innehållande iakttagelserna till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten och Europeiska ombudsmannen samt att se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

2.

Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt I - Europaparlamentet (C6-0015/2005 - 2004/2041(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0015/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0015/2005),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, som avgivits av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 275 i EG-fördraget och artikel 179 a i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 275 i EG-fördraget och artikel 179 a i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artiklarna 145, 146 och 147 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artiklarna 145, 146 och 147 i denna,

| — | med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, enligt vilken varje gemenskapsinstitution skall vidta alla lämpliga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 147.1 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, enligt vilken varje gemenskapsinstitution skall vidta alla lämpliga åtgärder för att rätta sig efter iakttagelserna i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artiklarna 71 och 74.3 i arbetsordningen samt bilaga V till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 71 och 74.3 i arbetsordningen samt bilaga V till denna,

| — | med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande (A6-0063/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetkontrollutskottets betänkande (A6-0063/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin årsrapport för budgetåret 2003 konstaterade revisionsrätten i punkt 9.15 när det gäller Europaparlamentet: ”De transaktioner som granskades var i allt väsentligt lagliga och korrekta.” |
| --- | --- |

A.

I sin årsrapport för budgetåret 2003 konstaterade revisionsrätten i punkt 9.15 när det gäller Europaparlamentet: ”De transaktioner som granskades var i allt väsentligt lagliga och korrekta.”

| B. | Budgetförordningen som antogs den 25 juni 2002 och parlamentets ändrade arbetsordning den 23 oktober 2002 gäller från och med den 1 januari 2003, med avseende på bestämmelserna för förfarandet för ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

B.

Budgetförordningen som antogs den 25 juni 2002 och parlamentets ändrade arbetsordning den 23 oktober 2002 gäller från och med den 1 januari 2003, med avseende på bestämmelserna för förfarandet för ansvarsfrihet.

| C. | Parlamentets arbetsordning ändrades den 23 oktober 2002 i syfte att fastställa att ansvarsfrihet skall beviljas talmannen i stället för generalsekreteraren. |
| --- | --- |

C.

Parlamentets arbetsordning ändrades den 23 oktober 2002 i syfte att fastställa att ansvarsfrihet skall beviljas talmannen i stället för generalsekreteraren.

| D. | Resolutionen av den 21 april 2004 (6) om ansvarsfrihet för 2002 bör följas upp och framstegen när det gäller att genomföra rekommendationerna i denna bedömas. |
| --- | --- |

D.

Resolutionen av den 21 april 2004 (6) om ansvarsfrihet för 2002 bör följas upp och framstegen när det gäller att genomföra rekommendationerna i denna bedömas.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror från parlamentets bokslut för budgetåret 2003:









  (i euro) |
| --- | --- |
| | Anslag för budgetåret 2003 | Anslag överförda från budgetåret 2002 |
| Anslagens användning | Anslag 2003 | Anslag från inkomster avsatta för särskilda ändamål | Artikel 9.1 och 9.4 i budgetförordningen
   (7) | Artikel 9.2 och 9.5 i budgetförordningen
   (7) |
| Disponibla anslag | 1 086 644 375 | 34 878 401 | 100 300 973 | 3 302 900 |
| Gjorda åtaganden | 1 075 556 058 | 29 685 828 | — | — |
| Gjorda betalningar | 862 078 203 | 3 248 540 | 88 288 685 | 3 302 900 |
| Anslag överförda till 2004 | | | | |
| — Artikel 9 i budgetförordningen (8) | 213 477 855 | — | — | — |
| — Artikel 10 i budgetförordningen (8) | — | 5 192 573 | — | — |
| Anslag som bortfaller | 11 088 317 | — | 12 012 288 | — |
| Balansomslutning per den 31 december 2003: 1 407 572 773 |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror från parlamentets bokslut för budgetåret 2003:

(i euro)

Anslag för budgetåret 2003

Anslag överförda från budgetåret 2002

Anslagens användning

Anslag 2003

Anslag från inkomster avsatta för särskilda ändamål

Artikel 9.1 och 9.4 i budgetförordningen
   (7)

Artikel 9.2 och 9.5 i budgetförordningen
   (7)

Disponibla anslag

1 086 644 375

34 878 401

100 300 973

3 302 900

Gjorda åtaganden

1 075 556 058

29 685 828

—

—

Gjorda betalningar

862 078 203

3 248 540

88 288 685

3 302 900

Anslag överförda till 2004

— Artikel 9 i budgetförordningen (8)

213 477 855

—

—

—

— Artikel 10 i budgetförordningen (8)

—

5 192 573

—

—

Anslag som bortfaller

11 088 317

—

12 012 288

—

Balansomslutning per den 31 december 2003: 1 407 572 773

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att 98,98 procent av de anslag som förts in i parlamentets budget togs i anspråk 2003, med en annulleringsgrad på 1,02 procent, och att ett mycket högt budgetgenomförande uppnåddes liksom under tidigare år. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att 98,98 procent av de anslag som förts in i parlamentets budget togs i anspråk 2003, med en annulleringsgrad på 1,02 procent, och att ett mycket högt budgetgenomförande uppnåddes liksom under tidigare år.

| 3. | Europaparlamentet påminner (utan att ifrågasätta parlamentets etablerade policy att köpa snarare än att hyra sina byggnader) att denna höga genomförandenivå delvis beror på en sedan 1992 etablerad praxis som innebär att en uppsamlingsöverföring (”ramassage”) sker för att överföra alla anslag som finns tillgängliga vid årets slut till budgetposterna för byggnader, särskilt för förtida amorteringar i syfte att minska framtida räntebetalningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner (utan att ifrågasätta parlamentets etablerade policy att köpa snarare än att hyra sina byggnader) att denna höga genomförandenivå delvis beror på en sedan 1992 etablerad praxis som innebär att en uppsamlingsöverföring (”ramassage”) sker för att överföra alla anslag som finns tillgängliga vid årets slut till budgetposterna för byggnader, särskilt för förtida amorteringar i syfte att minska framtida räntebetalningar.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den största delen av parlamentets program för förvärvande av fastigheter redan har fullbordats men uppmanar ändå budgetmyndigheten att säkerställa en optimal budgeteringsprognos, och se till att beloppen som förts in i budgetförslaget i så hög grad som möjligt återspeglar parlamentets faktiska behov snarare än att systematiskt tillgripa betydande överföringar från orelaterade budgetposter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den största delen av parlamentets program för förvärvande av fastigheter redan har fullbordats men uppmanar ändå budgetmyndigheten att säkerställa en optimal budgeteringsprognos, och se till att beloppen som förts in i budgetförslaget i så hög grad som möjligt återspeglar parlamentets faktiska behov snarare än att systematiskt tillgripa betydande överföringar från orelaterade budgetposter.

| 5. | Europaparlamentet anser att amorteringar på byggnader bör godkännas som en del av budgetstrategin i en separat budgetpost när budgeten upprättas år N-1. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att amorteringar på byggnader bör godkännas som en del av budgetstrategin i en separat budgetpost när budgeten upprättas år N-1.

| 6. | Europaparlamentet anser att de delegerade utanordnarna bör uppmanas att i sina årliga verksamhetsrapporter förklara skälen till att anslag finns tillgängliga i sina respektive budgetposter inför en uppsamlingsöverföring. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de delegerade utanordnarna bör uppmanas att i sina årliga verksamhetsrapporter förklara skälen till att anslag finns tillgängliga i sina respektive budgetposter inför en uppsamlingsöverföring.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att dess inkomster under 2003 uppgick till 98 545 334 euro (2002: 67 256 006 euro). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att dess inkomster under 2003 uppgick till 98 545 334 euro (2002: 67 256 006 euro).

Presentation och innehåll av räkenskaperna och åtföljande analys av ekonomisk förvaltning

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att den analys av budgetförvaltningen som medföljer 2003 års räkenskaper ger en bra förklaring av de huvudsakliga ekonomiska händelserna under det år som granskas och en kortfattad sammanfattning av verksamhetsrapporterna från generaldirektörerna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att den analys av budgetförvaltningen som medföljer 2003 års räkenskaper ger en bra förklaring av de huvudsakliga ekonomiska händelserna under det år som granskas och en kortfattad sammanfattning av verksamhetsrapporterna från generaldirektörerna.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att rapporten om budget- och finansförvaltningen för budgetåret 2003 publicerats på GD Ekonomis intranätsida. Europaparlamentet välkomnar vidare generalsekreterarens förslag (9) att varje år utarbeta ett koncist, tillgängligt och tilltalande dokument så att allmänheten får mer information om budgetförvaltningen inom parlamentet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att rapporten om budget- och finansförvaltningen för budgetåret 2003 publicerats på GD Ekonomis intranätsida. Europaparlamentet välkomnar vidare generalsekreterarens förslag (9) att varje år utarbeta ett koncist, tillgängligt och tilltalande dokument så att allmänheten får mer information om budgetförvaltningen inom parlamentet.

Uppföljning av 2002 års ansvarsfrihetsresolution

| 10. | Europaparlamentet riktar ett tack till generalsekreteraren för att ha tillhandahållit rapporterna som begärdes i resolutionen av den 21 april 2004 om ansvarsfrihet för 2002 i god tid före påföljande ansvarsfrihetsomgång. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet riktar ett tack till generalsekreteraren för att ha tillhandahållit rapporterna som begärdes i resolutionen av den 21 april 2004 om ansvarsfrihet för 2002 i god tid före påföljande ansvarsfrihetsomgång.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att artikel 147.1 i budgetförordningen ålägger institutionerna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter de iakttagelser i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet och de kommentarer som är fogade till denna. Europaparlamentet drar slutsatsen att detta också måste gälla parlamentet självt och därmed i högsta grad också de organ som parlamentet består av. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att artikel 147.1 i budgetförordningen ålägger institutionerna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att rätta sig efter de iakttagelser i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet och de kommentarer som är fogade till denna. Europaparlamentet drar slutsatsen att detta också måste gälla parlamentet självt och därmed i högsta grad också de organ som parlamentet består av.

| 12. | Europaparlamentet betonar sitt engagemang för att principerna om goda styrelseformer skall tilllämpas på såväl politisk som administrativ nivå. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar sitt engagemang för att principerna om goda styrelseformer skall tilllämpas på såväl politisk som administrativ nivå.

Genomförandet av den nya budgetförordningen

| 13. | Europaparlamentet påpekar att mycket av institutionens förvaltningsresurser 2003 inriktades på att anpassa sig till de nya kraven i budgetförordningen, inrätta nya system, metoder och arbetssätt, utarbeta utbildningsprogram och fastställa nya ansvarsområden. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten lovordat parlamentets effektivitet när det gäller att ta de nya strukturerna i bruk. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att mycket av institutionens förvaltningsresurser 2003 inriktades på att anpassa sig till de nya kraven i budgetförordningen, inrätta nya system, metoder och arbetssätt, utarbeta utbildningsprogram och fastställa nya ansvarsområden. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten lovordat parlamentets effektivitet när det gäller att ta de nya strukturerna i bruk.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om huvudprinciperna i de budgetreformer som gjordes 2003, nämligen å ena sidan decentralisering och fullt ansvarstagande för utanordnande avdelningar och å andra sidan slutet för den centraliserade budgetkontrollfunktionen och inrättandet av en central budgettjänst och en internrevisor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet erinrar om huvudprinciperna i de budgetreformer som gjordes 2003, nämligen å ena sidan decentralisering och fullt ansvarstagande för utanordnande avdelningar och å andra sidan slutet för den centraliserade budgetkontrollfunktionen och inrättandet av en central budgettjänst och en internrevisor.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att de första erfarenheterna med en strikt tillämpning av villkoren i den nya budgetförordningen på en institution som parlamentet med enbart en administrativ budget att hantera i vissa fall kan uppfattas ha lett till överdrivet komplexa system och finansiella kretslopp. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att de första erfarenheterna med en strikt tillämpning av villkoren i den nya budgetförordningen på en institution som parlamentet med enbart en administrativ budget att hantera i vissa fall kan uppfattas ha lett till överdrivet komplexa system och finansiella kretslopp.

| 16. | Europaparlamentet anser att detta intryck visar på att ytterligare framsteg behövs för att utveckla en kontrollram som grundas på att fastställa målsättningar, identifiera risker som skulle hindra att dessa målsättningar uppnås och utveckla kontroller som tar itu med dessa risker. Europaparlamentet rekommenderar att parlamentets organ påvisar och rättar till varje brist i samband med nästa översyn av budgetförordningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att detta intryck visar på att ytterligare framsteg behövs för att utveckla en kontrollram som grundas på att fastställa målsättningar, identifiera risker som skulle hindra att dessa målsättningar uppnås och utveckla kontroller som tar itu med dessa risker. Europaparlamentet rekommenderar att parlamentets organ påvisar och rättar till varje brist i samband med nästa översyn av budgetförordningen.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet i december 2002 antog de grunddokument som behövs för att genomföra den nya budgetförordningen, inbegripet de nya interna reglerna för genomförandet av budgeten, stadgar för de interna revisionsavdelningarna, utanordnarna och räkenskapsföraren, miniminormer för intern kontroll och en särskild yrkeskod för den person som utför förhandskontroll. Parlamentet anpassade också sitt datorsystem (FINORD) som används för att hantera budgetens inkomster och utgifter till de nya reglerna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet i december 2002 antog de grunddokument som behövs för att genomföra den nya budgetförordningen, inbegripet de nya interna reglerna för genomförandet av budgeten, stadgar för de interna revisionsavdelningarna, utanordnarna och räkenskapsföraren, miniminormer för intern kontroll och en särskild yrkeskod för den person som utför förhandskontroll. Parlamentet anpassade också sitt datorsystem (FINORD) som används för att hantera budgetens inkomster och utgifter till de nya reglerna.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar dock att revisionsrätten påpekat (10) att även om utanordnarna inte kunde införa fullt funktionsdugliga kontrollsystem från den dag då budgetförordningen trädde i kraft (1 januari 2003), så kunde parlamentet under 2003 börja att genomföra de nya miniminormerna för intern kontroll (MSIC), en ny central finanstjänst och en intern revisionsfunktion. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar dock att revisionsrätten påpekat (10) att även om utanordnarna inte kunde införa fullt funktionsdugliga kontrollsystem från den dag då budgetförordningen trädde i kraft (1 januari 2003), så kunde parlamentet under 2003 börja att genomföra de nya miniminormerna för intern kontroll (MSIC), en ny central finanstjänst och en intern revisionsfunktion.

| 19. | Som svar på revisionsrätten kritik mot avsaknaden av efterhandskontroller hänvisar Europaparlamentet till sitt svar (11) att behovet av en fullt utvecklad efterhandskontroll kommer att utvärderas på grundval av en mer utvecklad risk- och kontrollbedömning som respektive utanordnare gör. |
| --- | --- |

19.

Som svar på revisionsrätten kritik mot avsaknaden av efterhandskontroller hänvisar Europaparlamentet till sitt svar (11) att behovet av en fullt utvecklad efterhandskontroll kommer att utvärderas på grundval av en mer utvecklad risk- och kontrollbedömning som respektive utanordnare gör.

| 20. | Med oro tar Europaparlamentet del av revisionsrättens konstaterande (12) att vissa interna kontrollnormer, inbegripet identifieringen av känsliga poster och felaktigheter i rapporteringen, endast befann sig på ett inledande stadium. |
| --- | --- |

20.

Med oro tar Europaparlamentet del av revisionsrättens konstaterande (12) att vissa interna kontrollnormer, inbegripet identifieringen av känsliga poster och felaktigheter i rapporteringen, endast befann sig på ett inledande stadium.

| 21. | Sedan övergången till decentraliserade finanskontroller har behovet av att säkerställa kontinuiteten i verksamheten och en lämplig övervakning av förhandskontrollerna inneburit en avsevärd ökning av antalet anställda som har i uppgift att utföra förhandskontroller. |
| --- | --- |

21.

Sedan övergången till decentraliserade finanskontroller har behovet av att säkerställa kontinuiteten i verksamheten och en lämplig övervakning av förhandskontrollerna inneburit en avsevärd ökning av antalet anställda som har i uppgift att utföra förhandskontroller.

| 22. | Den snabba övergången från en starkt centraliserad till en decentraliserad metod för interna kontrollförfaranden innebar således en stor utmaning under 2003. Europaparlamentet kan med tillfredsställelse konstatera att en av de mindre institutionerna, parlamentet, tack vare de ansträngningar som dess administration gjort, var en av de få som lyckades anta de nödvändiga interna bestämmelserna i tid för ikraftträdandet av den nya budgetförordningen den 1 januari 2003. |
| --- | --- |

22.

Den snabba övergången från en starkt centraliserad till en decentraliserad metod för interna kontrollförfaranden innebar således en stor utmaning under 2003. Europaparlamentet kan med tillfredsställelse konstatera att en av de mindre institutionerna, parlamentet, tack vare de ansträngningar som dess administration gjort, var en av de få som lyckades anta de nödvändiga interna bestämmelserna i tid för ikraftträdandet av den nya budgetförordningen den 1 januari 2003.

Årliga verksamhetsrapporter

| 23. | Europaparlamentet påpekar att 2003 var det första budgetåret då generaldirektörerna var ålagda att utarbeta årliga verksamhetsrapporter och att generalsekreteraren översände dem till talmannen och budgetkontrollutskottet tillsammans med en undertecknad förklaring. I denna förklaring gav generalsekreteraren en försäkran om att parlamentets budget med rimlig säkerhet hade genomförts i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och att kontrollramarna som inrättas gav de nödvändiga garantierna för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att 2003 var det första budgetåret då generaldirektörerna var ålagda att utarbeta årliga verksamhetsrapporter och att generalsekreteraren översände dem till talmannen och budgetkontrollutskottet tillsammans med en undertecknad förklaring. I denna förklaring gav generalsekreteraren en försäkran om att parlamentets budget med rimlig säkerhet hade genomförts i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och att kontrollramarna som inrättas gav de nödvändiga garantierna för de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att ingen av de delegerade utanordnarna gjorde några reservationer i sina förklaringar men att två verksamhetsrapporter innehöll iakttagelser om






  i) | bristen på kvalificerad personal för ekonomisk information (DG Information) och |
| --- | --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att ingen av de delegerade utanordnarna gjorde några reservationer i sina förklaringar men att två verksamhetsrapporter innehöll iakttagelser om

i)

bristen på kvalificerad personal för ekonomisk information (DG Information) och

| ii) | behovet av regeländringar för att få vissa aspekter av ledamöternas ersättningar att överensstämma med budgetförordningen och behovet av en lösning på finansieringen av de politiska grupperna (GD Ekonomi). |
| --- | --- |

ii)

behovet av regeländringar för att få vissa aspekter av ledamöternas ersättningar att överensstämma med budgetförordningen och behovet av en lösning på finansieringen av de politiska grupperna (GD Ekonomi).

| 25. | Europaparlamentet konstaterar vidare att generalsekreteraren i sin förklaring erkänt att de rapporter som mottagits fram till dåvarande tidpunkt (dvs. före den 16 mars 2004) från internrevisorn avseende översynen av ramarna för intern kontroll visade på att det fanns svagheter som behövde tas itu med inom en snar framtid. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar vidare att generalsekreteraren i sin förklaring erkänt att de rapporter som mottagits fram till dåvarande tidpunkt (dvs. före den 16 mars 2004) från internrevisorn avseende översynen av ramarna för intern kontroll visade på att det fanns svagheter som behövde tas itu med inom en snar framtid.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar nöjt att generalsekreterarens förklaring åtföljs av en detaljerad handlingsplan för att råda bot på de brister som kunnat konstateras i verksamhetsrapporterna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar nöjt att generalsekreterarens förklaring åtföljs av en detaljerad handlingsplan för att råda bot på de brister som kunnat konstateras i verksamhetsrapporterna.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att rapportera till budgetkontrollutskottet, som en del av uppföljningen av denna resolution, om de framsteg som gjorts för att genomföra de åtgärder som tas upp i handlingsplanen som bifogas förklaringen avseende budgetåret 2003. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att rapportera till budgetkontrollutskottet, som en del av uppföljningen av denna resolution, om de framsteg som gjorts för att genomföra de åtgärder som tas upp i handlingsplanen som bifogas förklaringen avseende budgetåret 2003.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att de olika verksamhetsrapporterna skiljer sig mycket åt när det gäller omfattning, längd, form och i vilken grad informationen från avdelningarna i fråga är integrerad. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren, såsom revisionsrätten föreslog i punkt 9.16 i årsrapporten för 2003, att presentationen och strukturen på verksamhetsrapporterna skall harmoniseras i framtiden så att man lättare kan göra jämförelser mellan generaldirektoraten. Svårigheten att rekrytera personal med lämpliga ekonomiska kvalifikationer är en fråga som återkommer i många verksamhetsrapporter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att de olika verksamhetsrapporterna skiljer sig mycket åt när det gäller omfattning, längd, form och i vilken grad informationen från avdelningarna i fråga är integrerad. Parlamentet uppmanar generalsekreteraren, såsom revisionsrätten föreslog i punkt 9.16 i årsrapporten för 2003, att presentationen och strukturen på verksamhetsrapporterna skall harmoniseras i framtiden så att man lättare kan göra jämförelser mellan generaldirektoraten. Svårigheten att rekrytera personal med lämpliga ekonomiska kvalifikationer är en fråga som återkommer i många verksamhetsrapporter.

| 29. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens kommentar (punkt 9.16 i årsrapporten för 2003) att de årliga verksamhetsrapporterna bör ge mer detaljerad information om resultaten av de kontroller som genomförts. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens kommentar (punkt 9.16 i årsrapporten för 2003) att de årliga verksamhetsrapporterna bör ge mer detaljerad information om resultaten av de kontroller som genomförts.

| 30. | På grundval av 2003 års verksamhetsrapporter kan Europaparlamentet konstatera att det vore önskvärt, i syfte att skapa en bättre förståelse för det verkliga värdet av utanordnarnas undertecknade förklaringar, att man i framtiden inför ett standardiserat format med klar åtskillnad mellan de frågor som föranleder en ”iakttagelse” från generalsekreteraren (utan att ifrågasätta hans revisionsförklaring) och andra allvarliga frågor som rättfärdigar en ”reservation”. |
| --- | --- |

30.

På grundval av 2003 års verksamhetsrapporter kan Europaparlamentet konstatera att det vore önskvärt, i syfte att skapa en bättre förståelse för det verkliga värdet av utanordnarnas undertecknade förklaringar, att man i framtiden inför ett standardiserat format med klar åtskillnad mellan de frågor som föranleder en ”iakttagelse” från generalsekreteraren (utan att ifrågasätta hans revisionsförklaring) och andra allvarliga frågor som rättfärdigar en ”reservation”.

Internrevision

| 31. | Europaparlamentet påminner om att internrevisorns årsrapport och generalsekreterarens och generaldirektörernas förklaringar och verksamhetsrapporter utgör en stor del av den utvärdering som utförs av såväl revisionsrätten som parlamentets ansvarsfrihetsbeviljande instans gör. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att internrevisorns årsrapport och generalsekreterarens och generaldirektörernas förklaringar och verksamhetsrapporter utgör en stor del av den utvärdering som utförs av såväl revisionsrätten som parlamentets ansvarsfrihetsbeviljande instans gör.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att begreppet internkontroll framöver är tänkt att avse rimlig säkerhet när det gäller huvudsakliga kontrollmål, nämligen






  — | efterlevnad av gällande lagar, bestämmelser och beslut, |
| --- | --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att begreppet internkontroll framöver är tänkt att avse rimlig säkerhet när det gäller huvudsakliga kontrollmål, nämligen

—

efterlevnad av gällande lagar, bestämmelser och beslut,

| — | strävan efter sparsamhet, ändamålsenlighet och effektivitet i verksamheten, |
| --- | --- |

—

strävan efter sparsamhet, ändamålsenlighet och effektivitet i verksamheten,

| — | identifiering och hantering av risker, |
| --- | --- |

—

identifiering och hantering av risker,

| — | förebyggande och avslöjande av bedrägeri och felaktigheter, |
| --- | --- |

—

förebyggande och avslöjande av bedrägeri och felaktigheter,

| — | förande av räkenskaper och relevanta dataposter av hög kvalitet. |
| --- | --- |

—

förande av räkenskaper och relevanta dataposter av hög kvalitet.

| 33. | Europaparlamentet anser att administrationen bör prioritera genomförandet av internrevisorns rekommendationer på följande områden, till följd av översynen 2003 av systemet för internkontroll:






  — | behovet av att se till det finns en tillräckligt stor personal som har tillräcklig nivå med ansvar för att införa åtaganden och förhandskontroller, |
| --- | --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att administrationen bör prioritera genomförandet av internrevisorns rekommendationer på följande områden, till följd av översynen 2003 av systemet för internkontroll:

—

behovet av att se till det finns en tillräckligt stor personal som har tillräcklig nivå med ansvar för att införa åtaganden och förhandskontroller,

| — | särskild tonvikt bör läggas vid utbildning av personal med ansvar för ekonomisk förvaltning och kontroll, |
| --- | --- |

—

särskild tonvikt bör läggas vid utbildning av personal med ansvar för ekonomisk förvaltning och kontroll,

| — | planering av verksamhet och riskhantering, |
| --- | --- |

—

planering av verksamhet och riskhantering,

| — | övervaknings- och rapporteringsredskap, |
| --- | --- |

—

övervaknings- och rapporteringsredskap,

| — | en enda, central part till vilken utanordnande avdelningar vid behov skulle kunna vända sig för att be om råd och yttranden, särskilt i upphandlingsfrågor, |
| --- | --- |

—

en enda, central part till vilken utanordnande avdelningar vid behov skulle kunna vända sig för att be om råd och yttranden, särskilt i upphandlingsfrågor,

| — | dokumentation av interna kontroll- och förvaltningsförfaranden från alla avdelningarnas sida och information om dessa till personalen, |
| --- | --- |

—

dokumentation av interna kontroll- och förvaltningsförfaranden från alla avdelningarnas sida och information om dessa till personalen,

| — | åtgärder som syftar till att se till reglerna som styr upphandlingar och stöd efterlevs, |
| --- | --- |

—

åtgärder som syftar till att se till reglerna som styr upphandlingar och stöd efterlevs,

| — | en uppförandekod för anlitande av externa konsulter och förbättringar när det gäller att fastställa kontraktsuppgifternas art, |
| --- | --- |

—

en uppförandekod för anlitande av externa konsulter och förbättringar när det gäller att fastställa kontraktsuppgifternas art,

| — | lista över känsliga tjänster (t ex. tjänstemän som arbetar direkt med leverantörer) bör upprättas tillsammans med exakta riktlinjer för definition och identifikation av sådana tjänster, |
| --- | --- |

—

lista över känsliga tjänster (t ex. tjänstemän som arbetar direkt med leverantörer) bör upprättas tillsammans med exakta riktlinjer för definition och identifikation av sådana tjänster,

| — | standardkontrakt som innehåller säkerheter för parlamentets rättsliga och finansiella position och bör utarbetas centralt av parlamentets avdelningar och uppdateras regelbundet, för användning i transaktionerna med leverantörer. |
| --- | --- |

—

standardkontrakt som innehåller säkerheter för parlamentets rättsliga och finansiella position och bör utarbetas centralt av parlamentets avdelningar och uppdateras regelbundet, för användning i transaktionerna med leverantörer.

Styrelseformer och regelramar

| 34. | Europaparlamentet påminner om ståndpunkten som uttryckts i resolutionerna av den 8 april 2003 (13) och den 21 april 2004”att ansvarsfriheten inte bara skall hänföra sig till den förvaltningsverksamhet som utövats av parlamentets generalsekreterare och administration utan också omfatta de beslut som fattats av parlamentets styrande organ, alltså talmannen, presidiet och talmanskonferensen”. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om ståndpunkten som uttryckts i resolutionerna av den 8 april 2003 (13) och den 21 april 2004”att ansvarsfriheten inte bara skall hänföra sig till den förvaltningsverksamhet som utövats av parlamentets generalsekreterare och administration utan också omfatta de beslut som fattats av parlamentets styrande organ, alltså talmannen, presidiet och talmanskonferensen”.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar sitt presidium och ansvariga utskott att svara på den begäran som formuleras i punkterna 16 och 17 i sin resolution av den 21 april 2004 för förslag som syftar till att definiera den exakta praktiska innebörden i det politiska ansvar som är kopplat till ledamöterna i parlamentets ledande organ när det gäller att utöva befogenheter och fatta beslut med betydande ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar sitt presidium och ansvariga utskott att svara på den begäran som formuleras i punkterna 16 och 17 i sin resolution av den 21 april 2004 för förslag som syftar till att definiera den exakta praktiska innebörden i det politiska ansvar som är kopplat till ledamöterna i parlamentets ledande organ när det gäller att utöva befogenheter och fatta beslut med betydande ekonomiska konsekvenser.

| 36. | Europaparlamentet påminner om punkterna 11-17 i sin resolution av den 21 april 2004 avseende ansvaret för parlamentets styrande organ. Europaparlamentet påpekar dessutom att detta är det första ansvarsfrihetsbetänkandet som, i enlighet med den nya arbetsordningen, snarare avser dess politiska än dess rent administrativa ledning. Europaparlamentet föresätter sig att i framtiden förbättra kommunikation och dialog mellan budgetkontrollutskottet och medlemmarna i presidiet och kvestorskollegiet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet påminner om punkterna 11-17 i sin resolution av den 21 april 2004 avseende ansvaret för parlamentets styrande organ. Europaparlamentet påpekar dessutom att detta är det första ansvarsfrihetsbetänkandet som, i enlighet med den nya arbetsordningen, snarare avser dess politiska än dess rent administrativa ledning. Europaparlamentet föresätter sig att i framtiden förbättra kommunikation och dialog mellan budgetkontrollutskottet och medlemmarna i presidiet och kvestorskollegiet.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att parlamentet ekonomiska förvaltning nu granskas i ett allt större antal kontrollinsatser, förfaranden och mekanismer och inom ramen för parlamentets ansvarsfrihetsbetänkande, administrationens rapporter som svar på denna, det årliga budgetförfarandet, de årliga och sektorsvisa rapporterna från internrevisorn, revisionspanelen, revisionsrätten, panelen för frågor kring ekonomiska oegentligheter, rapporter från OLAF (Europeiska byrån för bedrägeribekämpning) och generaldirektörernas verksamhetsrapporter, och att det därmed finns en risk för överlappning och upprepning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att parlamentet ekonomiska förvaltning nu granskas i ett allt större antal kontrollinsatser, förfaranden och mekanismer och inom ramen för parlamentets ansvarsfrihetsbetänkande, administrationens rapporter som svar på denna, det årliga budgetförfarandet, de årliga och sektorsvisa rapporterna från internrevisorn, revisionspanelen, revisionsrätten, panelen för frågor kring ekonomiska oegentligheter, rapporter från OLAF (Europeiska byrån för bedrägeribekämpning) och generaldirektörernas verksamhetsrapporter, och att det därmed finns en risk för överlappning och upprepning.

| 38. | Europaparlamentet frågar sig om nivån på granskningen och komplexiteten i den kontrollapparat som för närvarande utnyttjas är helt proportionerlig i ljuset av revisionsrätten slutsats (14) att den övergripande risken är låg när det gäller administrativa utgifter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet frågar sig om nivån på granskningen och komplexiteten i den kontrollapparat som för närvarande utnyttjas är helt proportionerlig i ljuset av revisionsrätten slutsats (14) att den övergripande risken är låg när det gäller administrativa utgifter.

| 39. | Europaparlamentet anser att en konsolidering och uppstramning av kontrollförfaranden kan vara på sin plats i sinom tid. Generalsekreteraren uppmanas att överlämna en rapport om möjliga vägar att sammanföra alla olika uppgifter om kontrollfrågor så att klara slutsatser kan dras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att en konsolidering och uppstramning av kontrollförfaranden kan vara på sin plats i sinom tid. Generalsekreteraren uppmanas att överlämna en rapport om möjliga vägar att sammanföra alla olika uppgifter om kontrollfrågor så att klara slutsatser kan dras.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att se till att en integrerad strategi genomförs för riskförvaltning och riskanalyser för att därmed garantera en sund ekonomisk och administrativ förvaltning. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att se till att en integrerad strategi genomförs för riskförvaltning och riskanalyser för att därmed garantera en sund ekonomisk och administrativ förvaltning.

Politiska grupper (översyn av konton och förfaranden - budgetpost 3701)

| 41. | Europaparlamentet påminner om att punkt 2.7.3 i reglerna (15) för budgetpost 3701 ålägger presidiet och budgetkontrollutskottet att hantera de granskade årliga räkenskaperna från de politiska grupperna i enlighet med de befogenheter som de tilldelats genom arbetsordningen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet påminner om att punkt 2.7.3 i reglerna (15) för budgetpost 3701 ålägger presidiet och budgetkontrollutskottet att hantera de granskade årliga räkenskaperna från de politiska grupperna i enlighet med de befogenheter som de tilldelats genom arbetsordningen.

| 42. | Europaparlamentet upprepar att de politiska grupperna själva har ett ansvar för förvaltning och användning av sin andel av parlamentets budget och att institutionens interna revisionsinstans befogenheter inte sträcker sig till de villkor enligt vilka anslagen i budgetpost 3701 (ungefär 3 procent av parlamentets totala budget) utnyttjas. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet upprepar att de politiska grupperna själva har ett ansvar för förvaltning och användning av sin andel av parlamentets budget och att institutionens interna revisionsinstans befogenheter inte sträcker sig till de villkor enligt vilka anslagen i budgetpost 3701 (ungefär 3 procent av parlamentets totala budget) utnyttjas.

| 43. | Europaparlamentet noterar de svårigheter som parlamentet har haft i att tillämpa de nya bestämmelserna i budgetförordningen på något som i grunden är en administrativ budget och att dessa svårigheter också återspeglas på de politiska gruppernas nivå. Ansträngningar har dock gjorts för att få reglerna kring budgetpost 3701 att i så hög grad som möjligt att överensstämma med kraven i budgetförordningen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar de svårigheter som parlamentet har haft i att tillämpa de nya bestämmelserna i budgetförordningen på något som i grunden är en administrativ budget och att dessa svårigheter också återspeglas på de politiska gruppernas nivå. Ansträngningar har dock gjorts för att få reglerna kring budgetpost 3701 att i så hög grad som möjligt att överensstämma med kraven i budgetförordningen.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att de politiska grupperna och administrationen har inrättat en arbetsgrupp för att undersöka den de politiska gruppernas särskilda status med avseende på bestämmelserna i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna. De politiska grupperna uppmanas att vid behov utnyttja detta som ett forum för regelbunden kontakt med administrationen för att hålla sig à jour med budget- och räkenskapsreformer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet konstaterar att de politiska grupperna och administrationen har inrättat en arbetsgrupp för att undersöka den de politiska gruppernas särskilda status med avseende på bestämmelserna i budgetförordningen och genomförandebestämmelserna. De politiska grupperna uppmanas att vid behov utnyttja detta som ett forum för regelbunden kontakt med administrationen för att hålla sig à jour med budget- och räkenskapsreformer.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar de politiska gruppernas beslut om att offentliggöra sina interna ekonomibestämmelser på parlamentets webbsida och uppmanar dem att genomföra detta så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar presidiet att finna en lämplig lösning som gör de grupplösa ledamöternas rapporter och redovisningar tillgängliga för öppen granskning som i det stora hela är jämförbar med det förfarande som nu följs av de politiska grupperna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar de politiska gruppernas beslut om att offentliggöra sina interna ekonomibestämmelser på parlamentets webbsida och uppmanar dem att genomföra detta så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar presidiet att finna en lämplig lösning som gör de grupplösa ledamöternas rapporter och redovisningar tillgängliga för öppen granskning som i det stora hela är jämförbar med det förfarande som nu följs av de politiska grupperna.

| 46. | Europaparlamentet noterar att 2003 var anslagen under budgetpost 3701 till följd av presidiets beslut av den 10 februari 2003 fördelade enligt följande:






  (i euro) |
| --- | --- |
| Totalt tillgängligt | 37 948 000 |
| Grupplösa ledamöter | 1 224 035 |
| Belopp tillgängligt för grupperna: | 36 723 965 |

46.

Europaparlamentet noterar att 2003 var anslagen under budgetpost 3701 till följd av presidiets beslut av den 10 februari 2003 fördelade enligt följande:

(i euro)

Totalt tillgängligt

37 948 000

Grupplösa ledamöter

1 224 035

Belopp tillgängligt för grupperna:

36 723 965

| Grupp | Antal ledamöter | Total tilldelning 01/01/2003 | Överfört från 2002 | Utgifter 2003 | Utnyttjande grad % | Överfört från 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PPE | 232 | 13 966 693 | 4 775 841 | 16 245 714 | 116,32 | 2 726 654 |
| PSE | 175 | 10 666 548 | 4 573 736 | 12 540 087 | 117,56 | 3 154 599 |
| ELDR | 54 | 3 348 157 | 1 079 435 | 3 354 625 | 100,19 | 1 088 560 |
| Verts/ALE | 45 | 2 881 352 | 952 607 | 2 945 673 | 102,23 | 980 067 |
| GUE/NGL | 50 | 3 234 999 | 1 081 653 | 3 583 515 | 110,77 | 1 093 911 |
| UEN | 22 | 1 443 719 | 383 067 | 1 459 137 | 101,07 | 369 109 |
| EDD | 17 | 1 182 497 | 465 517 | 1 225 090 | 103,60 | 533 015 |
| Total | 595 | 36 723 965 | 13 311 856 | 41 353 841 | 112,61 | 9 945 915 |

Grupp

Antal ledamöter

Total tilldelning 01/01/2003

Överfört från 2002

Utgifter 2003

Utnyttjande grad %

Överfört från 2004

PPE

232

13 966 693

4 775 841

16 245 714

116,32

2 726 654

PSE

175

10 666 548

4 573 736

12 540 087

117,56

3 154 599

ELDR

54

3 348 157

1 079 435

3 354 625

100,19

1 088 560

Verts/ALE

45

2 881 352

952 607

2 945 673

102,23

980 067

GUE/NGL

50

3 234 999

1 081 653

3 583 515

110,77

1 093 911

UEN

22

1 443 719

383 067

1 459 137

101,07

369 109

EDD

17

1 182 497

465 517

1 225 090

103,60

533 015

Total

595

36 723 965

13 311 856

41 353 841

112,61

9 945 915

| 47. | Europaparlamentet noterar generalsekreteraren förslag (16) att först och främst utveckla standardmallar för avtalen med gruppernas externa revisorer och sedan för den skrivelse från gruppens ordförande som åtföljer varje grupps räkenskaper så att denna skrivelse även innehåller upplysningar som skulle kunna vara en standardiserad årlig verksamhetsrapport om genomförandet av gruppens budget under det budgetår som behandlas. Europaparlamentet uppmanar presidiet att ta hänsyn till dessa förslag när det ser över reglerna avseende budgetpost 3701. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar generalsekreteraren förslag (16) att först och främst utveckla standardmallar för avtalen med gruppernas externa revisorer och sedan för den skrivelse från gruppens ordförande som åtföljer varje grupps räkenskaper så att denna skrivelse även innehåller upplysningar som skulle kunna vara en standardiserad årlig verksamhetsrapport om genomförandet av gruppens budget under det budgetår som behandlas. Europaparlamentet uppmanar presidiet att ta hänsyn till dessa förslag när det ser över reglerna avseende budgetpost 3701.

Ersättning till ledamöterna

| 48. | Europaparlamentet påminner om att alla ledamöter, i väntan på att det antas en gemensam stadga för alla ledamöter av Europaparlamentet, erhåller:






  — | en grundlön som betalas av deras nationella parlament eller regeringar och som ligger på samma nivå som för nationella parlamentariker och är underkastade skatteregler i landet i fråga, |
| --- | --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om att alla ledamöter, i väntan på att det antas en gemensam stadga för alla ledamöter av Europaparlamentet, erhåller:

—

en grundlön som betalas av deras nationella parlament eller regeringar och som ligger på samma nivå som för nationella parlamentariker och är underkastade skatteregler i landet i fråga,

| — | ersättningar som betalas direkt av Europaparlamentet, på grundval av regler som godkänts av kvestorskollegiet och presidiet, för att täcka de kostnader som uppstår i samband med utförandet av de parlamentariska uppgifterna |
| --- | --- |

—

ersättningar som betalas direkt av Europaparlamentet, på grundval av regler som godkänts av kvestorskollegiet och presidiet, för att täcka de kostnader som uppstår i samband med utförandet av de parlamentariska uppgifterna

| 49. | Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid de ökade skillnaderna mellan löner sedan utvidgningen och det akuta behovet av att hitta en lösning som skapar en rättvis behandling av alla ledamöter och som respekterar nationella lagar och bestämmelser. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet fäster uppmärksamhet vid de ökade skillnaderna mellan löner sedan utvidgningen och det akuta behovet av att hitta en lösning som skapar en rättvis behandling av alla ledamöter och som respekterar nationella lagar och bestämmelser.

| 50. | Europaparlamentet stöder i detta avseende det initiativ som tagits av Europeiska unionens nuvarande ordförandeland i syfte att nå en överenskommelse om ledamotsstadgan och införa en enhetlig lön för Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet stöder i detta avseende det initiativ som tagits av Europeiska unionens nuvarande ordförandeland i syfte att nå en överenskommelse om ledamotsstadgan och införa en enhetlig lön för Europaparlamentets ledamöter.

| 51. | Europaparlamentet noterar den avsikt som parlamentets presidium har att fortsätta kontakterna med rådet i syfte att komma överens om villkoren för en gemensam stadga för ledamöterna. Europaparlamentet uppmanar alla parter att avgöra denna fråga så snart som möjligt så att det kan bli ett slut på spekulationerna och osäkerheten kring parlamentarikernas ersättningar. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar den avsikt som parlamentets presidium har att fortsätta kontakterna med rådet i syfte att komma överens om villkoren för en gemensam stadga för ledamöterna. Europaparlamentet uppmanar alla parter att avgöra denna fråga så snart som möjligt så att det kan bli ett slut på spekulationerna och osäkerheten kring parlamentarikernas ersättningar.

| 52. | Europaparlamentet beklagar att föga framgång gjorts sedan det senaste ansvarsfrihetsbetänkandet när det gäller översyn och reform av ledamöternas ersättningar. Europaparlamentet erinrar om ett tidigare beslut från presidiet av den 28 maj 2003 som delvis tar upp frågan men kopplat till antagandet av en gemensam ledamotsstadga. Även i avsaknad av en gemensam stadga borde det vara möjligt att utforma ett system som är klart, transparent och rättvist. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet beklagar att föga framgång gjorts sedan det senaste ansvarsfrihetsbetänkandet när det gäller översyn och reform av ledamöternas ersättningar. Europaparlamentet erinrar om ett tidigare beslut från presidiet av den 28 maj 2003 som delvis tar upp frågan men kopplat till antagandet av en gemensam ledamotsstadga. Även i avsaknad av en gemensam stadga borde det vara möjligt att utforma ett system som är klart, transparent och rättvist.

| 53. | Europaparlamentet anser att de ledamöter som frivilligt betalar tillbaka hela eller delar av den ersättning som överstiger de faktiska kostnaderna till administrationen, eller endast vill att de faktiska kostnaderna för till exempel resor skall betalas ut till dem, skall göra det på grundval av bestämmelser som klart och tydligt fastslagits i bestämmelserna om ledamöternas utgifter och ersättningar. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att de ledamöter som frivilligt betalar tillbaka hela eller delar av den ersättning som överstiger de faktiska kostnaderna till administrationen, eller endast vill att de faktiska kostnaderna för till exempel resor skall betalas ut till dem, skall göra det på grundval av bestämmelser som klart och tydligt fastslagits i bestämmelserna om ledamöternas utgifter och ersättningar.

Ersättning för allmänna utgifter

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kvestorskollegiet att se över de allmänna ersättningsbestämmelserna i syfte att se om ändringar behövs för att kunna maximera användningen av nya IT-möjligheter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kvestorskollegiet att se över de allmänna ersättningsbestämmelserna i syfte att se om ändringar behövs för att kunna maximera användningen av nya IT-möjligheter.

Ersättningar för sekretariatsutgifter

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att presidiet den 13 december 2004 antog ändringsförslag till reglerna (17) för sekretariatsuppgifter som bland annat är avsedda för att uppnå större överensstämmelse mellan dessa regler och budgetförordningens krav. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att presidiet den 13 december 2004 antog ändringsförslag till reglerna (17) för sekretariatsuppgifter som bland annat är avsedda för att uppnå större överensstämmelse mellan dessa regler och budgetförordningens krav.

| 56. | Europaparlamentet påpekar att enligt artikel 79 i budgetförordningen och artiklarna 98 och 104 i genomförandebestämmelserna (18) om kontroller av utgifter skall den behörige utanordnaren kontrollera gäldenärens anspråk på grundval av styrkande handlingar. Parlamentet påminner administrationen om behovet att kräva uppvisande av räkningar eller kostnadsredovisningar som ett villkor för utbetalningar i samband med tjänsteavtal (artikel 14.6 i bestämmelserna för kostnadsersättningar och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter). |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påpekar att enligt artikel 79 i budgetförordningen och artiklarna 98 och 104 i genomförandebestämmelserna (18) om kontroller av utgifter skall den behörige utanordnaren kontrollera gäldenärens anspråk på grundval av styrkande handlingar. Parlamentet påminner administrationen om behovet att kräva uppvisande av räkningar eller kostnadsredovisningar som ett villkor för utbetalningar i samband med tjänsteavtal (artikel 14.6 i bestämmelserna för kostnadsersättningar och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter).

| 57. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att med beaktande av resultatet av den parlamentariska arbetsgruppens arbete föreslå bestämmelser som ökar insynen i ledamöternas användning av sekretariatsersättningen. I detta sammanhang måste emellertid hänsyn tas till avtalsfrihetens grunder. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att med beaktande av resultatet av den parlamentariska arbetsgruppens arbete föreslå bestämmelser som ökar insynen i ledamöternas användning av sekretariatsersättningen. I detta sammanhang måste emellertid hänsyn tas till avtalsfrihetens grunder.

| 58. | Europaparlamentet beklagar att presidiet i sitt beslut av den 13 december 2004 förändrar innehållet i artikel 14.5 och 14.7 d i bestämmelserna för kostnadsersättningar och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter (i enlighet med presidiets beslut av den 9 februari 2004) på ett sådant sätt att bestämmelserna om avtals- och socialförsäkringsskyldigheter för assistenter och personer som arbetar inom ramen för tjänsteavtal återigen brister i klarhet. Parlamentet uppmanar presidiet att se över den text som antogs den 13 december 2004. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet beklagar att presidiet i sitt beslut av den 13 december 2004 förändrar innehållet i artikel 14.5 och 14.7 d i bestämmelserna för kostnadsersättningar och andra ersättningar till Europaparlamentets ledamöter (i enlighet med presidiets beslut av den 9 februari 2004) på ett sådant sätt att bestämmelserna om avtals- och socialförsäkringsskyldigheter för assistenter och personer som arbetar inom ramen för tjänsteavtal återigen brister i klarhet. Parlamentet uppmanar presidiet att se över den text som antogs den 13 december 2004.

Reseersättningar

| 59. | Europaparlamentet påminner om att presidiet den 28 maj 2003 antog ett utkast till en ny uppsättning regler för betalning av kostnadsersättningar och andra ersättningar till ledamöterna, vilka gör det möjligt att ersätta utgifter för resor på grundval av faktiska kostnader men under förutsättning att den nya ledamotsstadgan träder i kraft. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påminner om att presidiet den 28 maj 2003 antog ett utkast till en ny uppsättning regler för betalning av kostnadsersättningar och andra ersättningar till ledamöterna, vilka gör det möjligt att ersätta utgifter för resor på grundval av faktiska kostnader men under förutsättning att den nya ledamotsstadgan träder i kraft.

| 60. | Europaparlamentet påminner om att för vissa sträckor är de faktiska kostnaderna ibland högre än de tak som fastställts av administrationen på grund av brist på konkurrerande flygbolag på dessa sträckor, och insisterar på att de faktiska kostnaderna skall ersättas i dessa fall. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet påminner om att för vissa sträckor är de faktiska kostnaderna ibland högre än de tak som fastställts av administrationen på grund av brist på konkurrerande flygbolag på dessa sträckor, och insisterar på att de faktiska kostnaderna skall ersättas i dessa fall.

Den frivilliga pensionsplanen

| 61. | Europaparlamentet konstaterar (19) att enligt den senaste försäkringstekniska beräkningen per den 31 december 2003 överskred fondens framtida åtaganden dess nuvarande tillgångar med 41 795 982 euro och att den försäkringstekniska fonderingsgraden i slutet av 2003 var 76,4 procent. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet konstaterar (19) att enligt den senaste försäkringstekniska beräkningen per den 31 december 2003 överskred fondens framtida åtaganden dess nuvarande tillgångar med 41 795 982 euro och att den försäkringstekniska fonderingsgraden i slutet av 2003 var 76,4 procent.

| 62. | Europaparlamentet påminner om revisionsrättens åsikt (20) att det bör finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om en framtida försäkringsteknisk bedömning skulle visa på ett underskott. Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att exakt klarlägga parlamentets ansvarsförbindelser när det gäller framtida ekonomiska åtaganden för pensionsplanen. Europaparlamentet anser vidare att ledamöternas avgifter till fonden bör dras av från personliga källor snarare än från parlamentets ersättningssystem. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet påminner om revisionsrättens åsikt (20) att det bör finnas tydliga bestämmelser i pensionsplanen som fastställer vilka ansvarsförbindelser och skyldigheter som gäller för Europaparlamentet och för pensionsplanens medlemmar om en framtida försäkringsteknisk bedömning skulle visa på ett underskott. Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att exakt klarlägga parlamentets ansvarsförbindelser när det gäller framtida ekonomiska åtaganden för pensionsplanen. Europaparlamentet anser vidare att ledamöternas avgifter till fonden bör dras av från personliga källor snarare än från parlamentets ersättningssystem.

| 63. | Europaparlamentet noterar administrationens svar (21) att förslag kommer att översändas till presidiet i syfte att definiera de respektive befogenheter och skyldigheter som tillkommer parlamentet och den ickevinstdrivande organisationen som registrerats enligt luxemburgsk lag och som förvaltas av ett valt verkställande utskott. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet noterar administrationens svar (21) att förslag kommer att översändas till presidiet i syfte att definiera de respektive befogenheter och skyldigheter som tillkommer parlamentet och den ickevinstdrivande organisationen som registrerats enligt luxemburgsk lag och som förvaltas av ett valt verkställande utskott.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att man kommer att få klarhet i den finansieringsnivå som krävs för fonden på grundval av resultaten från den försäkringstekniska beräkning som kommer att göras i början av 2005. Så snart ledamotsstadgan har godkänts bör emellertid ett nytt och separat pensionsinstrument inrättas som skall vara likvärdigt för alla ledamöter och från och med det datumet skall alla bidrag från parlamentets budget till en frivillig pensionsfond upphöra. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att man kommer att få klarhet i den finansieringsnivå som krävs för fonden på grundval av resultaten från den försäkringstekniska beräkning som kommer att göras i början av 2005. Så snart ledamotsstadgan har godkänts bör emellertid ett nytt och separat pensionsinstrument inrättas som skall vara likvärdigt för alla ledamöter och från och med det datumet skall alla bidrag från parlamentets budget till en frivillig pensionsfond upphöra.

| 65. | Europaparlamentet uttrycker oro över den ståndpunkt som revisionsrätten intagit att om den nuvarande planen skall kunna fortsätta måste en tillräcklig rättslig grund (annat än presidiets beslut) skapas så snart som möjligt och parlamentet ekonomiska bidrag till den frivilliga pensionsplanen bör grundas på en sekundärrättsakt som antagits i enlighet med artikel 190.5 i fördraget (22). |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uttrycker oro över den ståndpunkt som revisionsrätten intagit att om den nuvarande planen skall kunna fortsätta måste en tillräcklig rättslig grund (annat än presidiets beslut) skapas så snart som möjligt och parlamentet ekonomiska bidrag till den frivilliga pensionsplanen bör grundas på en sekundärrättsakt som antagits i enlighet med artikel 190.5 i fördraget (22).

Upphandling

| 66. | Europaparlamentet påminner om att budgetförordningen och genomförandebestämmelserna som började gälla den 1 januari 2003 ändrade på förfarandena för planering, offentliggörande och tilldelning av upphandlingskontrakt och avskaffade CCAM (Rådgivande kommittén för upphandling och avtal) som man tidigare var tvungen att konsultera för kontrakt över 50 000 euro. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet påminner om att budgetförordningen och genomförandebestämmelserna som började gälla den 1 januari 2003 ändrade på förfarandena för planering, offentliggörande och tilldelning av upphandlingskontrakt och avskaffade CCAM (Rådgivande kommittén för upphandling och avtal) som man tidigare var tvungen att konsultera för kontrakt över 50 000 euro.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att istället för CCAM kan nu parlamentets utanordnare frivilligt konsultera gruppen för rådgivning till parlamentets tjänsteenheter i frågor som berör offentlig upphandling (GIMP). För att ersätta de årliga CCAM-rapporterna har generalsekreteraren - som en reaktion på tidigare resolutioner om ansvarsfrihet - utarbetat en rapport om uppgifterna som utanordnarna tillhandahållit med följande uppgifter om avtal som ingåtts 2003:










  Typ av kontrakt | Antal | Procentandel | Belopp i euro | Procentandel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tjänster | 118 | 53 % | 304 647 212 | 65 % |
| Material | 57 | 25 % | 11 810 813 | 2 % |
| Arbeten | 41 | 18 % | 21 502 447 | 5 % |
| Fastigheter | 8 | 4 % | 131 531 314 | 28 % |
| Totalt | 224 | 100 % | 469 491 786 | 100 % |

67.

Europaparlamentet konstaterar att istället för CCAM kan nu parlamentets utanordnare frivilligt konsultera gruppen för rådgivning till parlamentets tjänsteenheter i frågor som berör offentlig upphandling (GIMP). För att ersätta de årliga CCAM-rapporterna har generalsekreteraren - som en reaktion på tidigare resolutioner om ansvarsfrihet - utarbetat en rapport om uppgifterna som utanordnarna tillhandahållit med följande uppgifter om avtal som ingåtts 2003:

Typ av kontrakt

Antal

Procentandel

Belopp i euro

Procentandel

Tjänster

118

53 %

304 647 212

65 %

Material

57

25 %

11 810 813

2 %

Arbeten

41

18 %

21 502 447

5 %

Fastigheter

8

4 %

131 531 314

28 %

Totalt

224

100 %

469 491 786

100 %

| Typ av förfarande | Antal | Procentandel | Belopp i euro | Procentandel | Genomsnittligt belopp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Öppet | 70 | 32 % | 312 467 812 | 92 % | 4 463 826 |
| Selektivt | 78 | 36 % | 5 856 513 | 2 % | 75 084 |
| Förhandlat | 68 | 32 % | 19 636 147 | 6 % | 288 767 |
| Totalt | 216 | 100 % | 337 960 472 | 100 % | 1 564 632 |

Typ av förfarande

Antal

Procentandel

Belopp i euro

Procentandel

Genomsnittligt belopp

Öppet

70

32 %

312 467 812

92 %

4 463 826

Selektivt

78

36 %

5 856 513

2 %

75 084

Förhandlat

68

32 %

19 636 147

6 %

288 767

Totalt

216

100 %

337 960 472

100 %

1 564 632

| 68. | Europaparlamentet välkomnar konstaterandet att en betydande andel av kontrakten under 2003 ingicks efter ett öppet anbudsförfarande. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar konstaterandet att en betydande andel av kontrakten under 2003 ingicks efter ett öppet anbudsförfarande.

| 69. | Europaparlamentet konstaterar att internrevisorn håller på att utföra en granskning av anbudsförfarandet i hela institutionen. Slutrapporten väntas bli klar under det första halvåret 2005. Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera budgetkontrollutskottet om innehållet i rapporten i vederbörlig ordning när det interna samrådsförfarandet väl slutförts. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet konstaterar att internrevisorn håller på att utföra en granskning av anbudsförfarandet i hela institutionen. Slutrapporten väntas bli klar under det första halvåret 2005. Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att informera budgetkontrollutskottet om innehållet i rapporten i vederbörlig ordning när det interna samrådsförfarandet väl slutförts.

| 70. | Europaparlamentet uppmuntrar administrationen i dess ansträngningar att skapa en kontraktsdatabas i enlighet med artikel 95 i budgetförordningen som enligt generalsekreterarens rapport (23) beräknas kunna tas i drift i slutet av 2005. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmuntrar administrationen i dess ansträngningar att skapa en kontraktsdatabas i enlighet med artikel 95 i budgetförordningen som enligt generalsekreterarens rapport (23) beräknas kunna tas i drift i slutet av 2005.

| 71. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att antalet och värdet för förhandlingsförfaranden avseende kontrakt över 50 000 euro gick ned avsevärt jämfört med motsvarande siffror för 2002. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att antalet och värdet för förhandlingsförfaranden avseende kontrakt över 50 000 euro gick ned avsevärt jämfört med motsvarande siffror för 2002.

| 72. | Europaparlamentet noterar administrationens farhågor på följande områden:






  — | tröskeln på 1 050 euro för anbudsinformation (småkontrakt) som medför en omotiverad administrativ börda, |
| --- | --- | --- |

72.

Europaparlamentet noterar administrationens farhågor på följande områden:

—

tröskeln på 1 050 euro för anbudsinformation (småkontrakt) som medför en omotiverad administrativ börda,

| — | e-upphandling (informationsutbyte avseende anbudsinfordran med elektroniska medel) genom tidsfristen som sätts genom direktiv 2004/18/EG (24) med avseende på behovet att garantera säkerheten, sekretessen och integriteten i elektroniska uppgifter. |
| --- | --- |

—

e-upphandling (informationsutbyte avseende anbudsinfordran med elektroniska medel) genom tidsfristen som sätts genom direktiv 2004/18/EG (24) med avseende på behovet att garantera säkerheten, sekretessen och integriteten i elektroniska uppgifter.

| 73. | Europaparlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott tar dessa frågor i beaktande genom att vid behov föreslå ändringsförslag, i samband med de kommande översynerna av budgetförordningen, dess genomförandebestämmelser och interna regler om genomförandet av parlamentets budget. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott tar dessa frågor i beaktande genom att vid behov föreslå ändringsförslag, i samband med de kommande översynerna av budgetförordningen, dess genomförandebestämmelser och interna regler om genomförandet av parlamentets budget.

Fastigheter

| 74. | Europaparlamentet konstaterar att den långdragna tvisten mellan parlamentet och de franska myndigheterna om den slutliga köpeskillingen för LOW-byggnaden i Strasbourg löstes i slutet av 2003 och att köpet avslutades 2004. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet konstaterar att den långdragna tvisten mellan parlamentet och de franska myndigheterna om den slutliga köpeskillingen för LOW-byggnaden i Strasbourg löstes i slutet av 2003 och att köpet avslutades 2004.

| 75. | Europaparlamentet påminner om att avsaknaden av en enda arbetsplats leder till betydande extrakostnader för parlamentets budget. Kostnaden för att ha Europaparlamentet i tre länder beräknas till mer än 200 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet påminner om att avsaknaden av en enda arbetsplats leder till betydande extrakostnader för parlamentets budget. Kostnaden för att ha Europaparlamentet i tre länder beräknas till mer än 200 miljoner euro per år.

Fallet med ledamöternas kontantkassa

| 76. | Europaparlamentet konstaterar att det förfarande som föreskrivs i artikel 22 i tjänsteföreskrifterna har inletts i syfte att fastställa ansvaret för skillnaden på 4 136 125 BEF mellan kontantsituationen och motsvarande konton 1982 (25). Disciplinnämnden träffades första gången den 17 mars 2003 och har nu avslutat sitt arbete. Generalsekreteraren uppmanas att hålla det behöriga utskottet informerat om alla framtida händelser. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet konstaterar att det förfarande som föreskrivs i artikel 22 i tjänsteföreskrifterna har inletts i syfte att fastställa ansvaret för skillnaden på 4 136 125 BEF mellan kontantsituationen och motsvarande konton 1982 (25). Disciplinnämnden träffades första gången den 17 mars 2003 och har nu avslutat sitt arbete. Generalsekreteraren uppmanas att hålla det behöriga utskottet informerat om alla framtida händelser.

Miljö

| 77. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelseatt en omfattande översyn av parlamentets interna miljöpolitik, genomförd av en konsultfirma med miljöförvaltning som specialitet (EMAS), snart kommer att översändas till presidiet med det yttersta målet att införa ett miljöförvaltningssystem inom institutionen (26). Generalsekreteraren uppmanas att offentliggöra konsultrapporten på parlamentets webbsida när den väl diskuterats i presidiet. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelseatt en omfattande översyn av parlamentets interna miljöpolitik, genomförd av en konsultfirma med miljöförvaltning som specialitet (EMAS), snart kommer att översändas till presidiet med det yttersta målet att införa ett miljöförvaltningssystem inom institutionen (26). Generalsekreteraren uppmanas att offentliggöra konsultrapporten på parlamentets webbsida när den väl diskuterats i presidiet.

| 78. | Europaparlamentet noterar att många officiella dokument fortfarande delas ut till ledamöterna i form av papperskopior i många exemplar trots att de finns tillgängliga online. Parlamentet uppmanar kvestorskollegiet att göra en miljöavvägning för tillhandahållandet av dokument i pappersform. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet noterar att många officiella dokument fortfarande delas ut till ledamöterna i form av papperskopior i många exemplar trots att de finns tillgängliga online. Parlamentet uppmanar kvestorskollegiet att göra en miljöavvägning för tillhandahållandet av dokument i pappersform.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar till införandet av ett system med elektroniska signaturer som gör det möjligt att sätta en ledamots underskrift på sådana dokument som ändringsförslag och parlamentsfrågor utan att behöva skicka ut dokumenten i pappersform. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar till införandet av ett system med elektroniska signaturer som gör det möjligt att sätta en ledamots underskrift på sådana dokument som ändringsförslag och parlamentsfrågor utan att behöva skicka ut dokumenten i pappersform.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att påskynda rekryteringen av språkpersonal så att man kan garantera alla ledamöters rätt att uttrycka sig på sitt modersmål genom att erbjuda tolkning till och från deras respektive språk. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar presidiet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att påskynda rekryteringen av språkpersonal så att man kan garantera alla ledamöters rätt att uttrycka sig på sitt modersmål genom att erbjuda tolkning till och från deras respektive språk.

| 81. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska ombudsmannen i sitt beslut av den 23 januari 2004 om klagomål nr 260/2003 fastslog att det förelegat ett administrativt missförhållande hos Europaparlamentet efter som det inte hade vidtagit tillräckliga åtgärder för att främja efterlevnaden av sina interna regler om rökning. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska ombudsmannen i sitt beslut av den 23 januari 2004 om klagomål nr 260/2003 fastslog att det förelegat ett administrativt missförhållande hos Europaparlamentet efter som det inte hade vidtagit tillräckliga åtgärder för att främja efterlevnaden av sina interna regler om rökning.

| 82. | Även om presidiet antog ändrade regler om rökning den 13 juli 2004 har man inte infört dessa fullt ut eller sett till att de efterlevs, vilket riskerar att få till följd att Europeiska ombudsmannen på nytt fattar ett beslut som går parlamentet emot. Europaparlamentet uppmanar presidiet att omedelbart vidta åtgärder för att minska röknivån i parlamentets lokaler och att skydda hälsan hos alla användare av dess byggnader. |
| --- | --- |

82.

Även om presidiet antog ändrade regler om rökning den 13 juli 2004 har man inte infört dessa fullt ut eller sett till att de efterlevs, vilket riskerar att få till följd att Europeiska ombudsmannen på nytt fattar ett beslut som går parlamentet emot. Europaparlamentet uppmanar presidiet att omedelbart vidta åtgärder för att minska röknivån i parlamentets lokaler och att skydda hälsan hos alla användare av dess byggnader.

| 83. | Europaparlamentet betonar att det är alla arbetsgivares lagliga skyldighet att ge sina anställda en säker och sund arbetsmiljö. Undantaget i presidiets regler (27) som tillåter rökning på kontor leder till en oacceptabel nivå på föroreningarna inomhus på grund av tobaksrök i byggnader och korridorer som innehåller kontor och därmed till en hälsorisk för dessa byggnaders användare. Europaparlamentet konstaterar att institutionens byggnader på de tre arbetsorterna är underställda nationella hälso- och säkerhetsbestämmelser. Parlamentet uppmanar med kraft kvestorskollegiet att utse ett tydligt definierat och välventilerat område för rökning för att begränsa olägenheten för icke-rökarna. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet betonar att det är alla arbetsgivares lagliga skyldighet att ge sina anställda en säker och sund arbetsmiljö. Undantaget i presidiets regler (27) som tillåter rökning på kontor leder till en oacceptabel nivå på föroreningarna inomhus på grund av tobaksrök i byggnader och korridorer som innehåller kontor och därmed till en hälsorisk för dessa byggnaders användare. Europaparlamentet konstaterar att institutionens byggnader på de tre arbetsorterna är underställda nationella hälso- och säkerhetsbestämmelser. Parlamentet uppmanar med kraft kvestorskollegiet att utse ett tydligt definierat och välventilerat område för rökning för att begränsa olägenheten för icke-rökarna.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att före tidsfristen 2007 göra en studie av personalens åsikter på alla tre arbetsorterna för att utröna huruvida en majoritet av parlamentets anställda skulle vilja att ett förbud mot rökning införs i alla byggnader där parlamentets anställda har sina kontor. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar generalsekreteraren att före tidsfristen 2007 göra en studie av personalens åsikter på alla tre arbetsorterna för att utröna huruvida en majoritet av parlamentets anställda skulle vilja att ett förbud mot rökning införs i alla byggnader där parlamentets anställda har sina kontor.

| 85. | Europaparlamentet har tagit del av uppgifterna (28) om möjligheterna att utrusta parlamentets plenisalar och sammanträdesrum med trådlös teknologi för datorer och annan utrustning som tillhandahålls av generalsekreteraren. Europaparlamentet noterar varningen i generalsekreterarens meddelande om de eventuella hälsoriskerna om nivån på den elektromagnetiska strålning som är förknippad med trådlös överföring överskrider vissa gränser. Europaparlamentet begär ytterligare en rapport om hälsoaspekterna av trådlös teknik före den 1 juli 2005. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet har tagit del av uppgifterna (28) om möjligheterna att utrusta parlamentets plenisalar och sammanträdesrum med trådlös teknologi för datorer och annan utrustning som tillhandahålls av generalsekreteraren. Europaparlamentet noterar varningen i generalsekreterarens meddelande om de eventuella hälsoriskerna om nivån på den elektromagnetiska strålning som är förknippad med trådlös överföring överskrider vissa gränser. Europaparlamentet begär ytterligare en rapport om hälsoaspekterna av trådlös teknik före den 1 juli 2005.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar informationen att ytterligare en Internetanslutning kommer att vara tillgänglig i alla ledamöternas rum från och med början av april och maj 2005, vilket kommer att innebära en betydande förbättring med tanke på problemen att ansluta Mac-datorer till Internet. Parlamentet betonar emellertid att mer måste göras för att användare av andra kända system skall ha möjlighet att logga in på parlamentets intranät. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet välkomnar informationen att ytterligare en Internetanslutning kommer att vara tillgänglig i alla ledamöternas rum från och med början av april och maj 2005, vilket kommer att innebära en betydande förbättring med tanke på problemen att ansluta Mac-datorer till Internet. Parlamentet betonar emellertid att mer måste göras för att användare av andra kända system skall ha möjlighet att logga in på parlamentets intranät.

| 87. | Europaparlamentet begär att det regelbundet görs en genomgripande säkerhetsanalys av Europaparlamentets datorsystem, nätverk, förbindelser, datorutrustning och program för att se till att parlamentets datormiljö är säker. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet begär att det regelbundet görs en genomgripande säkerhetsanalys av Europaparlamentets datorsystem, nätverk, förbindelser, datorutrustning och program för att se till att parlamentets datormiljö är säker.

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

(6)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 160.

(7)  Budgetförordningen av den 21 december 1977.

(8)  Budgetförordningen av den 25 juni 2002.

(9)  Generalsekreterarens svar på punkt 9 i parlamentets resolution av den 21 april 2004.

(10)  Punkterna 9.7 och 9.8. Revisionsrättens årsrapport för 2003.

(11)  Svar på punkt 9.9. Revisionsrättens årsrapport för 2003.

(12)  Punkt 9.8. Revisionsrättens årsrapport för 2003.

(13)  EUT L 148, 16.6.2003, s. 62.

(14)  Punkt 9.6, Revisionsrättens årsrapport för 2003.

(15)  Presidiets beslut av den 30 juni 2003.

(16)  Svar på punkt 42 i parlamentets resolution av den 21 april 2004.

(17)  Artiklarna 14 till 16 i reglerna för ledamöternas utgifter och ersättningar (PE 113.116).

(18)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

(19)  Källa: ASBL Pensionsfond - Årsrapport och räkenskaper för 2003.

(20)  Årsrapporten för 2002, punkt 9.20 och yttrande nr 5/99, punkt 22.

(21)  Årsrapporten för 2003, tabell 9.3.

(22)  Årsrapporten för 2002, punkterna 9.17 och 9.18.

(23)  Generalsekreterarens rapport om kontrakt som ingåtts 2003.

(24)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

(25)  Källa: fråga 40, frågeformulär PE 338.137.

(26)  Generalsekreterarens svar på punkt 69 i parlamentets resolution av den 21 april 2004.

(27)  Presidiets beslut av den 13 juli 2004.

(28)  Källa: skrivelse av den 21 augusti 2003 som svar på punkt 22 i parlamentets budgetresolution av den 14 maj 2003.

P6_TA(2005)0094

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt II

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt II - rådet (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0016/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0016/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av rådets interna revisionsrapport för 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets interna revisionsrapport för 2003,

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar rådets generalsekreterare ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar rådets generalsekreterare ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina sina iakttagelser i resolutionen nedan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina sina iakttagelser i resolutionen nedan.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

2.

Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt II - rådet (C6-0016/2005 - 2004/2042(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0016/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0016/2005),

| — | med beaktande Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av rådets interna revisionsrapport för 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets interna revisionsrapport för 2003,

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att ett särskilt avsnitt för rådet införts i revisionsrättens årsrapport för 2003, noterar rådets sammanfattning av interna revisioner som har utförts under 2003 och välkomnar ett förbättrat informationsutbyte mellan rådet och parlamentet genom den informella dialog som har ägt rum mellan de två institutionerna som en del av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Europaparlamentet anser att dessa omständigheter har bidragit till att öka öppenheten kring ansvarsfriheten för rådets budget. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att ett särskilt avsnitt för rådet införts i revisionsrättens årsrapport för 2003, noterar rådets sammanfattning av interna revisioner som har utförts under 2003 och välkomnar ett förbättrat informationsutbyte mellan rådet och parlamentet genom den informella dialog som har ägt rum mellan de två institutionerna som en del av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet. Europaparlamentet anser att dessa omständigheter har bidragit till att öka öppenheten kring ansvarsfriheten för rådets budget.

| 2. | Europaparlamentet noterar rådets avsikt att tillhandahålla dokumentationen och vidta de utestående åtgärder som krävs för att uppfylla kraven i den nya budgetförordningen, i enlighet med revisionsrättens årsrapport, före utgången av 2004 och uppmanar rådet att förelägga Europaparlamentet en förteckning över problem som uppkommit i samband med genomförandet av budgetförordningen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar rådets avsikt att tillhandahålla dokumentationen och vidta de utestående åtgärder som krävs för att uppfylla kraven i den nya budgetförordningen, i enlighet med revisionsrättens årsrapport, före utgången av 2004 och uppmanar rådet att förelägga Europaparlamentet en förteckning över problem som uppkommit i samband med genomförandet av budgetförordningen.

| 3. | Europaparlamentet noterar rättens iakttagelse att rådet ingått avtal om juridiska tjänster kontrakterades utan något anbudsförfarande, trots att deras värde översteg den tröskel över vilken ett anbudsförfarande krävdes. Europaparlamentet noterar att rådet fullt godtar denna iakttagelse och har inlett ett anbudsförfarande för att etablera ett ramavtal för den typ av juridiska tjänster som nämnts, samt betonar vikten av att följa upphandlingsreglerna i budgetförordningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar rättens iakttagelse att rådet ingått avtal om juridiska tjänster kontrakterades utan något anbudsförfarande, trots att deras värde översteg den tröskel över vilken ett anbudsförfarande krävdes. Europaparlamentet noterar att rådet fullt godtar denna iakttagelse och har inlett ett anbudsförfarande för att etablera ett ramavtal för den typ av juridiska tjänster som nämnts, samt betonar vikten av att följa upphandlingsreglerna i budgetförordningen.

| 4. | Europaparlamentet ber rådet att i likhet med alla övriga institutioner, däribland Europaparlamentet, ställa den årliga verksamhetsrapport som avses i artikel 60.7 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 till den ansvarsfrihetsbeviljande myndighetens förfogande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ber rådet att i likhet med alla övriga institutioner, däribland Europaparlamentet, ställa den årliga verksamhetsrapport som avses i artikel 60.7 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 till den ansvarsfrihetsbeviljande myndighetens förfogande.

| 5. | Europaparlamentet anser att större tydlighet inom rådet avseende utgifter för och förvaltning av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) skulle förbättra öppenheten. Europaparlamentet uppmanar rådet att identifiera de förberedande kostnaderna för GUSP separat i sin budget, i enlighet med revisionsrättens rekommendation från i dess särskilda rapport nr 13/2001. Europaparlamentet betonar också behovet av ett klargörande av kommissionens roll i genomförandet av GUSP, i enlighet med revisionsrättens rekommendation i dess särskilda rapport nr 13/2001, samt rekommenderar att tydliga operativa principer och arrangemang för kommissionens roll vid genomförandet av utgifterna inom GUSP införs i det nya interinstitutionella avtalet om budgeten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att större tydlighet inom rådet avseende utgifter för och förvaltning av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) skulle förbättra öppenheten. Europaparlamentet uppmanar rådet att identifiera de förberedande kostnaderna för GUSP separat i sin budget, i enlighet med revisionsrättens rekommendation från i dess särskilda rapport nr 13/2001. Europaparlamentet betonar också behovet av ett klargörande av kommissionens roll i genomförandet av GUSP, i enlighet med revisionsrättens rekommendation i dess särskilda rapport nr 13/2001, samt rekommenderar att tydliga operativa principer och arrangemang för kommissionens roll vid genomförandet av utgifterna inom GUSP införs i det nya interinstitutionella avtalet om budgeten.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att det på grund av tidsbrist inte kan ge rådets rekommendation om beviljande av ansvarsfrihet den uppmärksamhet den förtjänar, och uppmanar kommissionen att översända - och rådet att anta - följande förslag till ändring av artikel 145.1 i budgetförordningen:
  ”Europaparlamentet skall före den 30 juni år n + 2, på rekommendation av rådet som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n.” |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att det på grund av tidsbrist inte kan ge rådets rekommendation om beviljande av ansvarsfrihet den uppmärksamhet den förtjänar, och uppmanar kommissionen att översända - och rådet att anta - följande förslag till ändring av artikel 145.1 i budgetförordningen:

”Europaparlamentet skall före den 30 juni år n + 2, på rekommendation av rådet som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n.”

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

P6_TA(2005)0095

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt IV

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt IV - domstolen (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0017/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0017/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar domstolens justitiesekreterare ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar domstolens justitiesekreterare ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina sina iakttagelser i resolutionen nedan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina sina iakttagelser i resolutionen nedan.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

2.

Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt IV - domstolen (C6-0017/2005 - 2004/2043(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0017/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0017/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2002, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

Europeiska revisionsrättens årsrapport

| 1. | Europaparlamentet noterar att Europeiska gemenskapernas domstol (EG-domstolen) förvaltade en budget på 150 599 614 euro, där man ingått åtaganden för 99,34 procent (149 598 960,09 euro) och utbetalat 93,32 procent (146 842 346,23 euro) fram till den 31 december 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att Europeiska gemenskapernas domstol (EG-domstolen) förvaltade en budget på 150 599 614 euro, där man ingått åtaganden för 99,34 procent (149 598 960,09 euro) och utbetalat 93,32 procent (146 842 346,23 euro) fram till den 31 december 2003.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, för första gången, har utvärderat alla institutioners kontrollmiljö var för sig och offentliggjort sina iakttagelser i en särskild del. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, för första gången, har utvärderat alla institutioners kontrollmiljö var för sig och offentliggjort sina iakttagelser i en särskild del.

| 3. | Europaparlamentet noterar att några av de viktigaste kraven (lägsta kontrollstandarder, detaljerade beskrivningar för aktörer i budgetförvaltningen, omfattningen av internrevisorns uppdrag) i budgetförordningen inte genomfördes till fullo under 2003. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att några av de viktigaste kraven (lägsta kontrollstandarder, detaljerade beskrivningar för aktörer i budgetförvaltningen, omfattningen av internrevisorns uppdrag) i budgetförordningen inte genomfördes till fullo under 2003.

| 4. | Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang att EG-domstolen trots allt antog sina nya interna finansiella regler i januari 2003 och att den föredrog att framställa detaljerade bestämmelser och beskrivningar när den hade fått en viss erfarenhet av detta nya system. De handlingar som begärdes av revisionsrätten antogs i mars 2004. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang att EG-domstolen trots allt antog sina nya interna finansiella regler i januari 2003 och att den föredrog att framställa detaljerade bestämmelser och beskrivningar när den hade fått en viss erfarenhet av detta nya system. De handlingar som begärdes av revisionsrätten antogs i mars 2004.

| 5. | Europaparlamentet är bekymrat över EG-domstolens uttalande att ”... det för tillämpningen av de nya bestämmelserna endast fanns ett mycket begränsat antal personer med omfattande kunskap om finansiella system och bakgrunder tillgängliga för institutionen”. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är bekymrat över EG-domstolens uttalande att ”... det för tillämpningen av de nya bestämmelserna endast fanns ett mycket begränsat antal personer med omfattande kunskap om finansiella system och bakgrunder tillgängliga för institutionen”.

| 6. | Europaparlamentet är också bekymrat över att internrevisorn inte kunde genomföra sitt arbetsprogram 2003 på grund av personalbrist, samt välkomnar EG-domstolens villighet att översända en kopia av internrevisorns arbetsprogram för 2004. Parlamentet uppmanar domstolen att utan dröjsmål och inom ramen för tillgängliga budgetmedel komma till rätta med denna personalbrist. Parlamentet anser att en internrevision är en naturlig och obligatorisk beståndsdel i varje välfungerande administration. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är också bekymrat över att internrevisorn inte kunde genomföra sitt arbetsprogram 2003 på grund av personalbrist, samt välkomnar EG-domstolens villighet att översända en kopia av internrevisorns arbetsprogram för 2004. Parlamentet uppmanar domstolen att utan dröjsmål och inom ramen för tillgängliga budgetmedel komma till rätta med denna personalbrist. Parlamentet anser att en internrevision är en naturlig och obligatorisk beståndsdel i varje välfungerande administration.

| 7. | Europaparlamentet noterar mot bakgrund av revisionsrättens iakttagelser att EG-domstolens kontrolloch revisionsfunktioner har skilts åt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar mot bakgrund av revisionsrättens iakttagelser att EG-domstolens kontrolloch revisionsfunktioner har skilts åt.

| 8. | Europaparlamentet noterar att EG-domstolen förhandlade om inköp av platslicenser för användning av programvara genom ett begränsat förfarande utan föregående offentliggörande av ett meddelande, vilket innebar en överträdelse av gällande rätt. EG-domstolen har medgett sitt misstag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att EG-domstolen förhandlade om inköp av platslicenser för användning av programvara genom ett begränsat förfarande utan föregående offentliggörande av ett meddelande, vilket innebar en överträdelse av gällande rätt. EG-domstolen har medgett sitt misstag.

Uppföljning av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2002

| 9. | Europaparlamentet är fortsatt oroat över den växande anhopningen av eftersläpande mål under 2003, trots att inledande siffror för EG-domstolen 2004 tyder på en liten förbättring (6):










  Europeiska gemenskapernas domstol: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| avslutade mål | 526 | 434 | 513 | 494 | 665 |
| nya mål | 503 | 504 | 477 | 561 | 531 |
| pågående mål | 873 | 943 | 907 | 974 | 840 |
| De huvudområden som berördes var miljö och konsumentskydd, jordbruk, tillnärmning av lagstiftning, socialpolitik och beskattning. Målen pågick i genomsnitt i två år. |

9.

Europaparlamentet är fortsatt oroat över den växande anhopningen av eftersläpande mål under 2003, trots att inledande siffror för EG-domstolen 2004 tyder på en liten förbättring (6):

Europeiska gemenskapernas domstol:

2000

2001

2002

2003

2004

avslutade mål

526

434

513

494

665

nya mål

503

504

477

561

531

pågående mål

873

943

907

974

840

De huvudområden som berördes var miljö och konsumentskydd, jordbruk, tillnärmning av lagstiftning, socialpolitik och beskattning. Målen pågick i genomsnitt i två år.

| Förstainstansrätten | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| avslutade mål | 344 | 340 | 331 | 339 | 361 |
| nya mål | 398 | 345 | 411 | 466 | 536 |
| pågående mål | 786 | 792 | 872 | 999 | 1174 |
| De huvudområden som berördes var talan om ogiltigförklaring, personalmål och immaterialrätt. Målen pågick i genomsnitt i ett och ett halvt år. |

Förstainstansrätten

2000

2001

2002

2003

2004

avslutade mål

344

340

331

339

361

nya mål

398

345

411

466

536

pågående mål

786

792

872

999

1174

De huvudområden som berördes var talan om ogiltigförklaring, personalmål och immaterialrätt. Målen pågick i genomsnitt i ett och ett halvt år.

Europaparlamentet välkomnar följande förbättringar:

| — | domar som avkunnas av mindre avdelningar. |
| --- | --- |

—

domar som avkunnas av mindre avdelningar.

| — | färre förslag till avgörande från generaladvokaterna. |
| --- | --- |

—

färre förslag till avgörande från generaladvokaterna.

| — | upprättande av en personaldomstol (26 procent av målen vid förstainstansrätten). |
| --- | --- |

—

upprättande av en personaldomstol (26 procent av målen vid förstainstansrätten).

| — | en förenkling av de förhandlingsrapporter som upprättas av referenterna. |
| --- | --- |

—

en förenkling av de förhandlingsrapporter som upprättas av referenterna.

Europaparlamentet förväntar sig att EG-domstolen ställer upp resultatmål och upprättar åtgärdsplaner för att uppnå dessa, i syfte att minska den tidsrymd som krävs för att avsluta pågående mål i framtiden.

| 10. | Europaparlamentet skall göra denna fråga till en huvudpunkt i ansvarsfrihetsförfarandet för 2004. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet skall göra denna fråga till en huvudpunkt i ansvarsfrihetsförfarandet för 2004.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar EG-domstolens åtgärder med hänsyn till användningen av officiella bilar för ledamöter, vilket beskrivs i dess administrativa beslut av den 31 mars 2004. De nya bestämmelserna medger insyn och innebär en förbättring av situationen. Europaparlamentet konstaterar att domstolen i syfte att minska den administrativa bördan också betalar kostnaden för 15 000 km, förutom resor som godkänns enligt formulär för tjänsteresa, och att användningen av bilen i tjänsten registreras i förarens körjournal. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar EG-domstolens åtgärder med hänsyn till användningen av officiella bilar för ledamöter, vilket beskrivs i dess administrativa beslut av den 31 mars 2004. De nya bestämmelserna medger insyn och innebär en förbättring av situationen. Europaparlamentet konstaterar att domstolen i syfte att minska den administrativa bördan också betalar kostnaden för 15 000 km, förutom resor som godkänns enligt formulär för tjänsteresa, och att användningen av bilen i tjänsten registreras i förarens körjournal.

| 12. | Europaparlamentet noterar att det i artikel 6 i ovannämnda beslut fastställs att när ledamoten använder tjänstebilen till andra resor än de som nämns i artikel 5 (dvs. resor i samband med tjänsteutövandet, som omfattas av en tjänstereseorder eller grundar sig på en standardsträcka på 15 000 km/år), skall ledamoten själv stå för samtliga utgifter i samband med dessa resor (vägavgifter, bränsleutgifter och ytterligare hyrutgifter vid överskridande av de 45 000 km/år som fastställs i ramkontraktet. Privat användning av tjänstebilar är en dold förmån som parlamentet anser vara olämplig. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att det i artikel 6 i ovannämnda beslut fastställs att när ledamoten använder tjänstebilen till andra resor än de som nämns i artikel 5 (dvs. resor i samband med tjänsteutövandet, som omfattas av en tjänstereseorder eller grundar sig på en standardsträcka på 15 000 km/år), skall ledamoten själv stå för samtliga utgifter i samband med dessa resor (vägavgifter, bränsleutgifter och ytterligare hyrutgifter vid överskridande av de 45 000 km/år som fastställs i ramkontraktet. Privat användning av tjänstebilar är en dold förmån som parlamentet anser vara olämplig.

Utanordnarens årliga verksamhetsberättelse och internrevisorns årsrapport

| 13. | Europaparlamentet noterar svaret från EG-domstolens justitiesekreterare, enligt vilket han inte kan översända rapporten enligt artikel 86.4 eller internrevisorns rapport eftersom ingen internrevisionsrapport slutfördes. (7) Europaparlamentet kommer därför att vara särskilt uppmärksamt på dessa två handlingar under ansvarsfrihetsförfarandet för 2004. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar svaret från EG-domstolens justitiesekreterare, enligt vilket han inte kan översända rapporten enligt artikel 86.4 eller internrevisorns rapport eftersom ingen internrevisionsrapport slutfördes. (7) Europaparlamentet kommer därför att vara särskilt uppmärksamt på dessa två handlingar under ansvarsfrihetsförfarandet för 2004.

| 14. | Europaparlamentet noterar att utanordnarens årliga verksamhetsberättelse 2003 lämnades in först i juli 2004 och inte innehåller någon revisionsförklaring. Europaparlamentet anser också att den årliga verksamhetsberättelsen bör vara färdig i tid för revisionsrättens revision, och bör innehålla en undertecknad revisionsförklaring som ger en tydlig bild av det budgetrelaterade ansvaret. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att utanordnarens årliga verksamhetsberättelse 2003 lämnades in först i juli 2004 och inte innehåller någon revisionsförklaring. Europaparlamentet anser också att den årliga verksamhetsberättelsen bör vara färdig i tid för revisionsrättens revision, och bör innehålla en undertecknad revisionsförklaring som ger en tydlig bild av det budgetrelaterade ansvaret.

Övriga anmärkningar

| 15. | Europaparlamentet gratulerar EG-domstolen till det omfattande förberedande arbete som utfördes under 2003 som förberedelse inför utvidgningen, vilket framgår av arbetsgruppens rapport. Europaparlamentet kommer att följa upp de åtgärder som vidtogs i dess betänkande om ansvarsfrihet för 2004. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gratulerar EG-domstolen till det omfattande förberedande arbete som utfördes under 2003 som förberedelse inför utvidgningen, vilket framgår av arbetsgruppens rapport. Europaparlamentet kommer att följa upp de åtgärder som vidtogs i dess betänkande om ansvarsfrihet för 2004.

| 16. | Europaparlamentet ber EG-domstolen att utvärdera effekterna av den nya budgetförordningen för sitt administrativa och dömande arbete i god tid före översynen av denna 2005/2006 och att vidarebefordra resultaten till Europaparlamentet för beaktande. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ber EG-domstolen att utvärdera effekterna av den nya budgetförordningen för sitt administrativa och dömande arbete i god tid före översynen av denna 2005/2006 och att vidarebefordra resultaten till Europaparlamentet för beaktande.

| 17. | Europaparlamentet noterar att EG-domstolen under diskussionen den 19 januari 2005 gick med på att skriftligen besvara ett antal tilläggsfrågor i tid för att svaren skall hinna tas under förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2003. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att EG-domstolen under diskussionen den 19 januari 2005 gick med på att skriftligen besvara ett antal tilläggsfrågor i tid för att svaren skall hinna tas under förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2003.

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

(6)  Siffror från årsrapporten för 2003. Siffrorna för 2004 är preliminära och lämnades av EG-domstolens administration.

(7)  Svar på fråga 3.

P6_TA(2005)0096

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt V

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt V - revisionsrätten (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0018/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0018/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar revisionsrätten ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar revisionsrätten ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina sina iakttagelser i resolutionen nedan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina sina iakttagelser i resolutionen nedan.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

2.

Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt V - revisionsrätten (C6-0018/2005 - 2004/2044(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0018/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0018/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

Europeiska revisionsrättens årsrapport

| 1. | Europaparlamentet noterar att Europeiska revisionsrätten förvaltade en budget på 77 076 689 euro, där man ingått åtaganden för 96,83 procent (74 634 579,94 euro) och utbetalat 89,58 procent (69 045 709,53 euro) fram till den 31 december 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att Europeiska revisionsrätten förvaltade en budget på 77 076 689 euro, där man ingått åtaganden för 96,83 procent (74 634 579,94 euro) och utbetalat 89,58 procent (69 045 709,53 euro) fram till den 31 december 2003.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, för första gången, har utvärderat alla institutioners kontrollmiljö var för sig och offentliggjort sina iakttagelser i en särskild del. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, för första gången, har utvärderat alla institutioners kontrollmiljö var för sig och offentliggjort sina iakttagelser i en särskild del.

| 3. | Europaparlamentet noterar att revisionsrätten har upprättat detaljerade beskrivningar av de uppgifter, rättigheter och skyldigheter som åligger budgetförvaltningens aktörer, och att lägsta kontrollstandarder antogs i december 2003. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att revisionsrätten har upprättat detaljerade beskrivningar av de uppgifter, rättigheter och skyldigheter som åligger budgetförvaltningens aktörer, och att lägsta kontrollstandarder antogs i december 2003.

| 4. | Europaparlamentet noterar resultaten av den externa KPMG-revisionen beträffande revisionsrätten: ”Vi anser att ... redovisningsuppgifterna och -handlingarna ger en riktig och rättvisande bild, i enlighet med budgetförordningen, genomförandereglerna, allmänt vedertagna redovisningsprinciper och Europeiska revisionsrättens interna regler, av revisionsrättens tillgångar och ekonomiska ställning den 31 december 2003, och av det ekonomiska resultatet och inkomster och utgifter för det budgetår som slutade denna dag”. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar resultaten av den externa KPMG-revisionen beträffande revisionsrätten: ”Vi anser att ... redovisningsuppgifterna och -handlingarna ger en riktig och rättvisande bild, i enlighet med budgetförordningen, genomförandereglerna, allmänt vedertagna redovisningsprinciper och Europeiska revisionsrättens interna regler, av revisionsrättens tillgångar och ekonomiska ställning den 31 december 2003, och av det ekonomiska resultatet och inkomster och utgifter för det budgetår som slutade denna dag”.

| 5. | Europaparlamentet ber att få en kopia av utvärderingsrapporten om revisionsrättens byggnadspolitik när den har slutförts. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ber att få en kopia av utvärderingsrapporten om revisionsrättens byggnadspolitik när den har slutförts.

Uppföljning av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2002

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet för 2002 också innehöll iakttagelser med hänsyn till revisionsförklaringen och revisionssystemet. Dessa iakttagelser kommer att följas upp i betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet för 2003 avseende kommissionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet för 2002 också innehöll iakttagelser med hänsyn till revisionsförklaringen och revisionssystemet. Dessa iakttagelser kommer att följas upp i betänkandet om beviljande av ansvarsfrihet för 2003 avseende kommissionen.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att undersökningarna av Eurostat av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) ännu inte har slutförts, och insisterar på att revisionsrätten planerar in en omfattande revision av de befintliga kontroll- och övervakningssystemen när OLAF har slutfört sina undersökningar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekar att undersökningarna av Eurostat av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) ännu inte har slutförts, och insisterar på att revisionsrätten planerar in en omfattande revision av de befintliga kontroll- och övervakningssystemen när OLAF har slutfört sina undersökningar.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin rekommendation i punkterna 21 och 22 i resolutionen av den 21 april 2004 (6) om beviljandet av ansvarsfrihet för 2002, att efter ökningen till 25 ledamöter bör varje ledamot av revisionsrätten ha ett särskilt kontrollansvar för minst ett av kommissionens generaldirektorat för att tidigt upptäcka och förhindra en oönskad utveckling, såsom i fallet med Eurostat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sin rekommendation i punkterna 21 och 22 i resolutionen av den 21 april 2004 (6) om beviljandet av ansvarsfrihet för 2002, att efter ökningen till 25 ledamöter bör varje ledamot av revisionsrätten ha ett särskilt kontrollansvar för minst ett av kommissionens generaldirektorat för att tidigt upptäcka och förhindra en oönskad utveckling, såsom i fallet med Eurostat.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, enligt 2005 års arbetsplan, kommer att revidera inventarierna vid Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet, BNI och kvaliteten på BNI. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, enligt 2005 års arbetsplan, kommer att revidera inventarierna vid Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet, BNI och kvaliteten på BNI.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten har granskat den nya stadgan för ledamöterna i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och noterar att bestämmelserna i själva stadgan inte får några direkta budgeteffekter. Parlamentet är övertygat om att revisionsrätten kommer att behandla frågan i samband med revisionsförfarandet för 2004. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten har granskat den nya stadgan för ledamöterna i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och noterar att bestämmelserna i själva stadgan inte får några direkta budgeteffekter. Parlamentet är övertygat om att revisionsrätten kommer att behandla frågan i samband med revisionsförfarandet för 2004.

| 11. | Europaparlamentet noterar att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog närmare bestämmelser och förfaranden för inventarier i oktober 2003, och uppmanar därför revisionsrätten att granska inventarieförteckningen i samband med årsrapporten för 2004. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén antog närmare bestämmelser och förfaranden för inventarier i oktober 2003, och uppmanar därför revisionsrätten att granska inventarieförteckningen i samband med årsrapporten för 2004.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten har vidarebefordrat sitt beslut av den 16 december 2004 om samarbetsarrangemanget med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (som avser ledamöter, personal och tillgång till revisionsinformation). Parlamentet beklagar att detta beslut fattades så sent. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten har vidarebefordrat sitt beslut av den 16 december 2004 om samarbetsarrangemanget med Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (som avser ledamöter, personal och tillgång till revisionsinformation). Parlamentet beklagar att detta beslut fattades så sent.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens åtgärder som har vidtagits med hänsyn till användningen av officiella bilar för ledamöter, vilket beskrivs i dess administrativa beslut av den 15 juni 2004. Europaparlamentet erkänner att de nya bestämmelserna medger insyn och innebär en förbättring av situationen. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten i syfte att minska den administrativa bördan också betalar kostnaden för 15 000 km, utöver resor som godkänns enligt formulär för tjänsteresa, och att användningen av bilen i tjänsten registreras i förarens körjournal. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens åtgärder som har vidtagits med hänsyn till användningen av officiella bilar för ledamöter, vilket beskrivs i dess administrativa beslut av den 15 juni 2004. Europaparlamentet erkänner att de nya bestämmelserna medger insyn och innebär en förbättring av situationen. Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten i syfte att minska den administrativa bördan också betalar kostnaden för 15 000 km, utöver resor som godkänns enligt formulär för tjänsteresa, och att användningen av bilen i tjänsten registreras i förarens körjournal.

| 14. | Europaparlamentet noterar att det i artikel 5 i ovannämnda beslut anges följande: ”När en ledamot eller generalsekreteraren använder tjänstebilen till andra resor än de som nämns i artikel 4 (dvs. resor i samband med tjänsteutövandet, som omfattas av en tjänstereseorder eller grundar sig på en standardsträcka på 15 000 km/år), skall denne själv stå för samtliga utgifter i samband med dessa resor (vägavgifter, bränsleutgifter och ytterligare hyrutgifter vid överskridande av de 45 000 km/år som fastställs i ramkontraktet)”. Europaparlamentet anser att privat användning av tjänstebilar är en dold förmån som parlamentet anser vara olämplig. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att det i artikel 5 i ovannämnda beslut anges följande: ”När en ledamot eller generalsekreteraren använder tjänstebilen till andra resor än de som nämns i artikel 4 (dvs. resor i samband med tjänsteutövandet, som omfattas av en tjänstereseorder eller grundar sig på en standardsträcka på 15 000 km/år), skall denne själv stå för samtliga utgifter i samband med dessa resor (vägavgifter, bränsleutgifter och ytterligare hyrutgifter vid överskridande av de 45 000 km/år som fastställs i ramkontraktet)”. Europaparlamentet anser att privat användning av tjänstebilar är en dold förmån som parlamentet anser vara olämplig.

Utanordnarens årliga verksamhetsberättelse och internrevisorns årsrapport

| 15. | Europaparlamentet bekräftar att revisionsrätten har skickat en rapport på en sida (enligt artikel 86.4 i budgetförordningen) till budgetkontrollutskottet, och förväntar sig att en sådan rapport skall ge en tydlig bild av den rådande kontrollmiljön och innehålla förbättringar som skall införas under nästföljande år. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet bekräftar att revisionsrätten har skickat en rapport på en sida (enligt artikel 86.4 i budgetförordningen) till budgetkontrollutskottet, och förväntar sig att en sådan rapport skall ge en tydlig bild av den rådande kontrollmiljön och innehålla förbättringar som skall införas under nästföljande år.

| 16. | Europaparlamentet kräver att utanordnarnas årsrapport skall innehålla en undertecknad revisionsförklaring. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet kräver att utanordnarnas årsrapport skall innehålla en undertecknad revisionsförklaring.

| 17. | Europaparlamentet önskar erhålla en kopia av internrevisorns årsrapport. Europaparlamentet känner till att revisionsrätten anser att detta är en intern handling, men påpekar att internrevisorns rapport vanligen ger den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten en tydlig bild av kontrollmiljön och de förbättringar som planeras för nästföljande år, samt betonar att de flesta andra institutioner litar på budgetkontrollutskottets hantering av detta dokumentansvar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet önskar erhålla en kopia av internrevisorns årsrapport. Europaparlamentet känner till att revisionsrätten anser att detta är en intern handling, men påpekar att internrevisorns rapport vanligen ger den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten en tydlig bild av kontrollmiljön och de förbättringar som planeras för nästföljande år, samt betonar att de flesta andra institutioner litar på budgetkontrollutskottets hantering av detta dokumentansvar.

| 18. | Europaparlamentet noterar att revisionsrätten har infört ett datasystem för revisionsstöd med syfte att underlätta och förbättra planeringen och standardiseringen av revisionsprocessen, kvalitetskontrollen i alla steg i denna process, dokumentation, presentation av resultat och upprättande av rapporter, arbete på fältet vid svårtillgängliga platser och tillhandahållande av ledningsinformation. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att revisionsrätten har infört ett datasystem för revisionsstöd med syfte att underlätta och förbättra planeringen och standardiseringen av revisionsprocessen, kvalitetskontrollen i alla steg i denna process, dokumentation, presentation av resultat och upprättande av rapporter, arbete på fältet vid svårtillgängliga platser och tillhandahållande av ledningsinformation.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att endast 50 procent av de medel som är avsatta för utbyten av tjänstemän och experter utnyttjades under 2003 på grund av av att gällande finansiella bestämmelser ändrades. År 2003 kan därför betraktas som ett övergångsår. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att endast 50 procent av de medel som är avsatta för utbyten av tjänstemän och experter utnyttjades under 2003 på grund av av att gällande finansiella bestämmelser ändrades. År 2003 kan därför betraktas som ett övergångsår.

| 20. | Europaparlamentet anser att det kan finnas behov att analysera huruvida revisionsrättens nuvarande ”topptunga” struktur och funktionssätt bör reformeras, och erinrar om att revisionsrätten har för närvarande 736 anställda av vilka 325 är professionella revisorer (lönegrad A och B), och av dessa arbetar 275 personer (lönegrad A och B) i revisionsgrupperna och 50 personer (lönegrad A) i ledamöternas kabinett. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det kan finnas behov att analysera huruvida revisionsrättens nuvarande ”topptunga” struktur och funktionssätt bör reformeras, och erinrar om att revisionsrätten har för närvarande 736 anställda av vilka 325 är professionella revisorer (lönegrad A och B), och av dessa arbetar 275 personer (lönegrad A och B) i revisionsgrupperna och 50 personer (lönegrad A) i ledamöternas kabinett.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten har vidarebefordrat rapporten från september 2003 om sin byggnadspolitik till budgetkontrollutskottet. Parlamentet vill hållas informerat om de framsteg som görs i samband med beviljandet av ansvarsfrihet för 2004. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten har vidarebefordrat rapporten från september 2003 om sin byggnadspolitik till budgetkontrollutskottet. Parlamentet vill hållas informerat om de framsteg som görs i samband med beviljandet av ansvarsfrihet för 2004.

Övriga anmärkningar

| 22. | Europaparlamentet gratulerar revisionsrätten till det nätverk som har skapats med revisionsinstitutioner i medlemsstater och ansökarländer (som förberedelse för utvidgningen). Parlamentet ber revisionsrätten att informera parlamentets behöriga utskott om de framsteg som gjorts, i god tid före beviljandet av ansvarsfrihet för 2004, när det gäller.






  — | skapandet av ett bättre system för att dela arbetsbördan mellan revisionsrätten och nationella revisionsinstitutioner, särskilt beträffande tillgång till nationell revisionsdokumentation, och |
| --- | --- | --- |

22.

Europaparlamentet gratulerar revisionsrätten till det nätverk som har skapats med revisionsinstitutioner i medlemsstater och ansökarländer (som förberedelse för utvidgningen). Parlamentet ber revisionsrätten att informera parlamentets behöriga utskott om de framsteg som gjorts, i god tid före beviljandet av ansvarsfrihet för 2004, när det gäller.

—

skapandet av ett bättre system för att dela arbetsbördan mellan revisionsrätten och nationella revisionsinstitutioner, särskilt beträffande tillgång till nationell revisionsdokumentation, och

| — | effektiviseringen av revisionsmetoder, särskilt med hänsyn till nationella revisionsförklaringar och revisionssystem i syfte att förbättra förenligheten, och |
| --- | --- |

—

effektiviseringen av revisionsmetoder, särskilt med hänsyn till nationella revisionsförklaringar och revisionssystem i syfte att förbättra förenligheten, och

| — | förbättrandet av kontrollernas effektivitet genom att grundligt se över de planerade kontrollernas kvantitet och kvalitet. |
| --- | --- |

—

förbättrandet av kontrollernas effektivitet genom att grundligt se över de planerade kontrollernas kvantitet och kvalitet.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens villighet att lämna skriftliga svar på frågorna i tid för ansvarsfrihetsförfarandet för 2003. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens villighet att lämna skriftliga svar på frågorna i tid för ansvarsfrihetsförfarandet för 2003.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att tillhandahålla budgetkontrollutskottets ordförande och föredraganden för kommissionens ansvarsfrihet - om nödvändigt konfidentiella - förhandsexemplar av årsrapporten. Europaparlamentet vill dessutom tidigt veta vilka särskilda rapporter som kan förväntas under året så att de kan tas under noggrant övervägande. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att tillhandahålla budgetkontrollutskottets ordförande och föredraganden för kommissionens ansvarsfrihet - om nödvändigt konfidentiella - förhandsexemplar av årsrapporten. Europaparlamentet vill dessutom tidigt veta vilka särskilda rapporter som kan förväntas under året så att de kan tas under noggrant övervägande.

| 25. | Europaparlamentet ber revisionsrätten att utvärdera effekterna av den nya budgetförordningen på sitt administrativa arbete i god tid före översynen av denna 2005/2006. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet ber revisionsrätten att utvärdera effekterna av den nya budgetförordningen på sitt administrativa arbete i god tid före översynen av denna 2005/2006.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att i sin årliga verksamhetsrapport inkludera information om dess förmåga att uppfylla produktionsmålen, enhetskostnaderna, viktiga utvecklingsområden och andra relevanta faktorer för institutionens prestation. Parlamentet konstaterar att en sådan prestationsrapport också skulle vara ett utmärkt sätt att offentliggöra information om moderniseringen av revisionsförklaringen och annan utveckling av revisionsrättens granskningsstrategi. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att i sin årliga verksamhetsrapport inkludera information om dess förmåga att uppfylla produktionsmålen, enhetskostnaderna, viktiga utvecklingsområden och andra relevanta faktorer för institutionens prestation. Parlamentet konstaterar att en sådan prestationsrapport också skulle vara ett utmärkt sätt att offentliggöra information om moderniseringen av revisionsförklaringen och annan utveckling av revisionsrättens granskningsstrategi.

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

(6)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 144.

P6_TA(2005)0097

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VI

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0019/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0019/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar generalsekreteraren för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar generalsekreteraren för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redogör för sina iakttagelser i den medföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redogör för sina iakttagelser i den medföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

2.

Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VI - Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (C6-0019/2005 - 2004/2045(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0019/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0019/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

Europeiska revisionsrättens årsrapport

| 1. | Europaparlamentet noterar att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) förvaltade en budget på 81 166 960 euro, där man ingått åtaganden för 98,12 procent (79 642 494 euro) och utbetalat 92,77 procent (73 889 949,11 euro) fram till den 31 december 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) förvaltade en budget på 81 166 960 euro, där man ingått åtaganden för 98,12 procent (79 642 494 euro) och utbetalat 92,77 procent (73 889 949,11 euro) fram till den 31 december 2003.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, för första gången, har utvärderat alla institutioners kontrollmiljö var för sig och offentliggjort sina iakttagelser i en särskild del. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, för första gången, har utvärderat alla institutioners kontrollmiljö var för sig och offentliggjort sina iakttagelser i en särskild del.

| 3. | Europaparlamentet noterar att ett antal bestämmelser som gör det möjligt för övervaknings- och kontrollmiljön att fungera korrekt inte fanns före 2004. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att ett antal bestämmelser som gör det möjligt för övervaknings- och kontrollmiljön att fungera korrekt inte fanns före 2004.

| 4. | Europaparlamentet noterar förklaringen från EESK att ”... prioriteringen måste ligga på att skapa grundbeståndsdelarna i regelramen (exempelvis EESK:s interna finansiella regler) och på att utse aktörer i budgetförvaltningen”. Europaparlamentet noterar att de interna finansiella reglerna antogs den 8 januari 2003. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar förklaringen från EESK att ”... prioriteringen måste ligga på att skapa grundbeståndsdelarna i regelramen (exempelvis EESK:s interna finansiella regler) och på att utse aktörer i budgetförvaltningen”. Europaparlamentet noterar att de interna finansiella reglerna antogs den 8 januari 2003.

| 5. | Europaparlamentet noterar att flera krav i budgetförordningen inom anbudsområdet inte uppfylldes under 2003, och uppmanar revisionsrätten att kontrollera förbättringar som har tillkännagivits i dess revisionsrapport för 2004. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att flera krav i budgetförordningen inom anbudsområdet inte uppfylldes under 2003, och uppmanar revisionsrätten att kontrollera förbättringar som har tillkännagivits i dess revisionsrapport för 2004.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att ett nytt system för personalhantering och löner infördes i början av 2004. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att ett nytt system för personalhantering och löner infördes i början av 2004.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att EESK, även om det kom sent, har avskaffat förskottskontot för betalningen av ledamöters traktamenten i början av 2004. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att EESK, även om det kom sent, har avskaffat förskottskontot för betalningen av ledamöters traktamenten i början av 2004.

| 8. | Europaparlamentet påminner EESK om att man lämnade en offentlig försäkran under förra årets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet att ”... det inte har förekommit några ytterligare oegentligheter av något slag med hänsyn till betalningen av resekostnader” (6). Europaparlamentet kritiserar därför EESK för att revisionsrätten har funnit bevis för att det resetraktamente som betalades till ledamöter i tre fall var dubbelt så stort som det högsta belopp som tillåts enligt kommitténs egna regler, och noterar att EESK sedan dess har gjort reglerna för reseersättning tydligare, samt uppmanar revisionsrätten att följa upp sina resultat i sin revisionsberättelse för 2004. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner EESK om att man lämnade en offentlig försäkran under förra årets förfarande för beviljande av ansvarsfrihet att ”... det inte har förekommit några ytterligare oegentligheter av något slag med hänsyn till betalningen av resekostnader” (6). Europaparlamentet kritiserar därför EESK för att revisionsrätten har funnit bevis för att det resetraktamente som betalades till ledamöter i tre fall var dubbelt så stort som det högsta belopp som tillåts enligt kommitténs egna regler, och noterar att EESK sedan dess har gjort reglerna för reseersättning tydligare, samt uppmanar revisionsrätten att följa upp sina resultat i sin revisionsberättelse för 2004.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har avslutat en utredning om anklagelser om en ledamots eventuella missbruk av kommitténs system för reseersättning. OLAF har funnit bevis för ”dubbel ersättning” och därför vidarebefordrat resultatet till den belgiska åklagarmyndigheten. EESK samarbetade till fullo med OLAF under hela utredningen. OLAF ifrågasatte inte EESK:s system för ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) har avslutat en utredning om anklagelser om en ledamots eventuella missbruk av kommitténs system för reseersättning. OLAF har funnit bevis för ”dubbel ersättning” och därför vidarebefordrat resultatet till den belgiska åklagarmyndigheten. EESK samarbetade till fullo med OLAF under hela utredningen. OLAF ifrågasatte inte EESK:s system för ekonomisk förvaltning.

Uppföljning av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2002

| 10. | Europaparlamentet noterar med hänsyn till Belliardbyggnaden att en internrevisionsberättelse ”... inte avslöjade något bedrägeri ... I denna revisionsberättelse bekräftades också värdet på byggprojektet för kommittéerna liksom den korrekta prisnivå till vilken byggnaden förvärvades” (7). I revisionen identifierades emellertid några svagheter i hanteringen av specifika arbeten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar med hänsyn till Belliardbyggnaden att en internrevisionsberättelse ”... inte avslöjade något bedrägeri ... I denna revisionsberättelse bekräftades också värdet på byggprojektet för kommittéerna liksom den korrekta prisnivå till vilken byggnaden förvärvades” (7). I revisionen identifierades emellertid några svagheter i hanteringen av specifika arbeten.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar EESK:s villighet att rapportera om den uppföljning som gjorts som svar på internrevisorns rekommendationer. EESK kommer dessutom att vidarebefordra den nionde framstegsrapporten om Belliard-byggnaden till parlamentets behöriga utskott. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar EESK:s villighet att rapportera om den uppföljning som gjorts som svar på internrevisorns rekommendationer. EESK kommer dessutom att vidarebefordra den nionde framstegsrapporten om Belliard-byggnaden till parlamentets behöriga utskott.

Utanordnarens årliga verksamhetsberättelse och internrevisorns årsrapport

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att EESK översände utanordnarens årsrapport, som åtföljdes av en undertecknad revisionsförklaring. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att EESK översände utanordnarens årsrapport, som åtföljdes av en undertecknad revisionsförklaring.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att EESK har översänt en sammanfattning av internrevisorns årsrapport till budgetkontrollutskottet och noterar i detta sammanhang att internrevisorn har






  — | skapat en kontrollista för genomförandet av budgetförordningens bestämmelser, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att EESK har översänt en sammanfattning av internrevisorns årsrapport till budgetkontrollutskottet och noterar i detta sammanhang att internrevisorn har

—

skapat en kontrollista för genomförandet av budgetförordningens bestämmelser,

| — | rekommenderat en förstärkning av utnämningsförfarandet för aktörer i budgetförvaltningen, |
| --- | --- |

—

rekommenderat en förstärkning av utnämningsförfarandet för aktörer i budgetförvaltningen,

| — | rekommenderat upprättandet av kvartalsplaner för utgifter, |
| --- | --- |

—

rekommenderat upprättandet av kvartalsplaner för utgifter,

| — | rekommenderat upprättandet av fullständiga finansiella och kontraktsenliga register, |
| --- | --- |

—

rekommenderat upprättandet av fullständiga finansiella och kontraktsenliga register,

| — | rekommenderat ett offentliggörande på intranätet av en fullständig finansiell och juridisk ram för att förenkla den ekonomiska förvaltningen, |
| --- | --- |

—

rekommenderat ett offentliggörande på intranätet av en fullständig finansiell och juridisk ram för att förenkla den ekonomiska förvaltningen,

| — | skapat specifika rekommendationer för sektorer med budgetverksamhet inklusive åtgärdsplaner för 2004. |
| --- | --- |

—

skapat specifika rekommendationer för sektorer med budgetverksamhet inklusive åtgärdsplaner för 2004.

| 14. | Europaparlamentet kommer att följa upp dessa rekommendationer i sitt betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för 2004. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet kommer att följa upp dessa rekommendationer i sitt betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för 2004.

Övriga anmärkningar

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EESK att ytterligare förbättra sin offentliga profil som ett organ som företräder det civila samhället, och uppmanar EESK att använda riktmärken för att uppnå mätbara framsteg. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EESK att ytterligare förbättra sin offentliga profil som ett organ som företräder det civila samhället, och uppmanar EESK att använda riktmärken för att uppnå mätbara framsteg.

| 16. | Europaparlamentet gratulerar EESK till det omfattande förberedande arbete som utfördes under 2003 (som förberedelse) inför utvidgningen. Europaparlamentet kommer att följa upp de åtgärder som vidtogs i dess betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för 2004. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet gratulerar EESK till det omfattande förberedande arbete som utfördes under 2003 (som förberedelse) inför utvidgningen. Europaparlamentet kommer att följa upp de åtgärder som vidtogs i dess betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för 2004.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EESK att utvärdera effekterna av den nya budgetförordningen för sitt administrativa och politiska arbete i god tid före översynen av denna 2005/2006 och att rapportera resultatet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EESK att utvärdera effekterna av den nya budgetförordningen för sitt administrativa och politiska arbete i god tid före översynen av denna 2005/2006 och att rapportera resultatet till Europaparlamentet.

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

(6)  Antagna texter, 21.4.2004, P5_TA(2004)0342.

(7)  Svar på skriftlig fråga nr 3.

P6_TA(2005)0098

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VII

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VII - Regionkommittén (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0020/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0020/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar generalsekreteraren för Regionkommittén ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar generalsekreteraren för Regionkommittén ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina sina iakttagelser i resolutionen nedan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina sina iakttagelser i resolutionen nedan.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

2.

Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VII - Regionkommittén (C6-0020/2005 - 2004/2046(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0020/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0020/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

Europeiska revisionsrättens årsrapport

| 1. | Europaparlamentet noterar att Regionkommittén (ReK) förvaltade en budget på 38 999 436 euro, där man ingått åtaganden för 97,29 procent (37 942 172,12 euro) och utbetalat 86,58 procent (32 851 597 euro) fram till den 31 december 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att Regionkommittén (ReK) förvaltade en budget på 38 999 436 euro, där man ingått åtaganden för 97,29 procent (37 942 172,12 euro) och utbetalat 86,58 procent (32 851 597 euro) fram till den 31 december 2003.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, för första gången, har utvärderat alla institutioners kontrollmiljö var för sig och offentliggjort sina iakttagelser i en särskild del. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att revisionsrätten, för första gången, har utvärderat alla institutioners kontrollmiljö var för sig och offentliggjort sina iakttagelser i en särskild del.

| 3. | Europaparlamentet noterar att ReK inte uppfyllde ett antal regler om övervakningssystem och kontroller:






  — | ingen detaljerad beskrivning för revisorer antogs, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att ReK inte uppfyllde ett antal regler om övervakningssystem och kontroller:

—

ingen detaljerad beskrivning för revisorer antogs,

| — | inga lägsta kontrollstandarder antogs, |
| --- | --- |

—

inga lägsta kontrollstandarder antogs,

| — | ingen riskanalys utfördes för att införa de lämpligaste kontrollförfarandena, |
| --- | --- |

—

ingen riskanalys utfördes för att införa de lämpligaste kontrollförfarandena,

| — | uppföljningen av tjänstemännens och övrig personals rätt till olika traktamenten och förmåner enligt tjänsteföreskrifterna var otillräcklig. |
| --- | --- |

—

uppföljningen av tjänstemännens och övrig personals rätt till olika traktamenten och förmåner enligt tjänsteföreskrifterna var otillräcklig.

Europaparlamentet noterar emellertid att ReK:s interna finansiella regler antogs den 29 januari 2003 och revisorsstadgan i maj 2004.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att vissa förseningar i införandet av budgetförordningen kan förklaras av att ReK:s finanstjänst bistod Europeiska byrån för bedrägeribekämpning i en intern utredning 2003. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet bekräftar att vissa förseningar i införandet av budgetförordningen kan förklaras av att ReK:s finanstjänst bistod Europeiska byrån för bedrägeribekämpning i en intern utredning 2003.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att ReK fick finans- och budgetautonomi först genom Amsterdamfördraget 2000. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att ReK fick finans- och budgetautonomi först genom Amsterdamfördraget 2000.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar att ReK antog vissa kontrollstandarder 2003. Ett omfattande dokument som beskriver systemet med lägsta kontrollstandarder saknas dock fortfarande. Europaparlamentet ber att få en kopia av dokumentet när det väl har antagits. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet bekräftar att ReK antog vissa kontrollstandarder 2003. Ett omfattande dokument som beskriver systemet med lägsta kontrollstandarder saknas dock fortfarande. Europaparlamentet ber att få en kopia av dokumentet när det väl har antagits.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar ReK att systematiskt kontrollera tjänstemännens förmåner. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar ReK att systematiskt kontrollera tjänstemännens förmåner.

| 8. | Europaparlamentet noterar att ReK har offentliggjort tilldelade avtal på sin webbplats. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att ReK har offentliggjort tilldelade avtal på sin webbplats.

Uppföljning av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2002

| 9. | Europaparlamentet pekar på följande iakttagelser i beviljande av ansvarsfrihet för 2001: ”... det finns tecken på systeminkompetens och åsidosättande av de grundläggande reglerna för anbudsförfarande och budgetförvaltning, däribland inslag av bedrägeri och falska erbjudanden” (6). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet pekar på följande iakttagelser i beviljande av ansvarsfrihet för 2001: ”... det finns tecken på systeminkompetens och åsidosättande av de grundläggande reglerna för anbudsförfarande och budgetförvaltning, däribland inslag av bedrägeri och falska erbjudanden” (6).

| 10. | Europaparlamentet noterar att den nye generalsekreteraren inledde en administrativ utredning till följd av resultatet av OLAF:s utredning, men resultatet av denna meddelades inte budgetkontrollutskottet i tid för beviljande av ansvarsfrihet för 2002: ”... i sitt betänkande slog generalsekreteraren fast att utredningen hade identifierat några enskilda brister och brist på professionalism samt ... administrativa svagheter. Ingen av dessa enskilda brister kan emellertid betraktas som tillräckligt allvarlig för att motivera att disciplinära förfaranden inleds mot någon av de berörda tjänstemännen” (7). Europaparlamentet noterar att ingen av de tjänstemän som omfattades av den administrativa utredningen har befordrats sedan rapporten avslutades. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att den nye generalsekreteraren inledde en administrativ utredning till följd av resultatet av OLAF:s utredning, men resultatet av denna meddelades inte budgetkontrollutskottet i tid för beviljande av ansvarsfrihet för 2002: ”... i sitt betänkande slog generalsekreteraren fast att utredningen hade identifierat några enskilda brister och brist på professionalism samt ... administrativa svagheter. Ingen av dessa enskilda brister kan emellertid betraktas som tillräckligt allvarlig för att motivera att disciplinära förfaranden inleds mot någon av de berörda tjänstemännen” (7). Europaparlamentet noterar att ingen av de tjänstemän som omfattades av den administrativa utredningen har befordrats sedan rapporten avslutades.

| 11. | Europaparlamentet noterar att den före detta generalsekreteraren ursprungligen beviljades tjänstledighet utan betalning och sedan förtidspensionering med verkan från september 2004, i strid med Europaparlamentets uttryckliga önskemål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att den före detta generalsekreteraren ursprungligen beviljades tjänstledighet utan betalning och sedan förtidspensionering med verkan från september 2004, i strid med Europaparlamentets uttryckliga önskemål.

| 12. | Europaparlamentet betonar återigen sitt stöd för internrevisorn, som uppmärksammade budgetkontrollutskottet på de oegentligheter som förekom i Regionkommittén, och även sitt förtroende för hans personliga och yrkesmässiga integritet. Europaparlamentet välkomnar att denna åsikt delas av Regionkommittén, vilket framgår av en skrivelse från Regionkommitténs ordförande till internrevisorn av den 26 november 2003: ”Jag har med tillfredsställelse informerats om att den tillförordnade generalsekreteraren har försäkrat att han står till förfogande för att hjälpa internrevisorn att utföra sina uppgifter professionellt och ordentligt med fullt stöd och samarbete från ledamöternas och personalens sida”. Regionkommitténs generalsekreterare betonade dessutom i ett skriftligt meddelande till föredraganden ”...den positiva roll som internrevisorn spelat genom att uppmärksamma vissa svagheter i Regionkommitténs administration. Detta var utgångspunkten för den administrativa reform som Regionkommittén inledde under de sista månaderna 2003 i syfte att komma till rätta med de svagheter som fastställts, i synnerhet på området ekonomisk förvaltning”. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar återigen sitt stöd för internrevisorn, som uppmärksammade budgetkontrollutskottet på de oegentligheter som förekom i Regionkommittén, och även sitt förtroende för hans personliga och yrkesmässiga integritet. Europaparlamentet välkomnar att denna åsikt delas av Regionkommittén, vilket framgår av en skrivelse från Regionkommitténs ordförande till internrevisorn av den 26 november 2003: ”Jag har med tillfredsställelse informerats om att den tillförordnade generalsekreteraren har försäkrat att han står till förfogande för att hjälpa internrevisorn att utföra sina uppgifter professionellt och ordentligt med fullt stöd och samarbete från ledamöternas och personalens sida”. Regionkommitténs generalsekreterare betonade dessutom i ett skriftligt meddelande till föredraganden ”...den positiva roll som internrevisorn spelat genom att uppmärksamma vissa svagheter i Regionkommitténs administration. Detta var utgångspunkten för den administrativa reform som Regionkommittén inledde under de sista månaderna 2003 i syfte att komma till rätta med de svagheter som fastställts, i synnerhet på området ekonomisk förvaltning”.

| 13. | Europaparlamentet bekräftar att Regionkommittén under den nya generalsekreterarens ledning har arbetat ihärdigt för att hålla sin administration à jour genom att inleda en administrativ översyn och att parlamentet regelbundet har informerats om de framsteg som har gjorts. Europaparlamentet ger sitt fulla erkännande till de åtgärder som hittills vidtagits. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet bekräftar att Regionkommittén under den nya generalsekreterarens ledning har arbetat ihärdigt för att hålla sin administration à jour genom att inleda en administrativ översyn och att parlamentet regelbundet har informerats om de framsteg som har gjorts. Europaparlamentet ger sitt fulla erkännande till de åtgärder som hittills vidtagits.

Utanordnarens årliga verksamhetsberättelse och internrevisorns årsrapport

| 14. | Europaparlamentet påpekar att ReK har spenderat 117 693 euro på fem externa studier, och välkomnar ytterligare information om användningen av studierna i kommitténs arbete. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att ReK har spenderat 117 693 euro på fem externa studier, och välkomnar ytterligare information om användningen av studierna i kommitténs arbete.

| 15. | Europaparlamentet noterar att det varken har fått ReK:s rapport enligt artikel 86.4 i budgetförordningen eller internrevisorns årsrapport. Europaparlamentet noterar vidare att befattningen som internrevisor inte var tillsatt under andra halvåret 2004, och slutligen publicerades i ett meddelande om ledig tjänst vid två tillfällen. Europaparlamentet ber om att få information om resultatet av detta rekryteringsförfarande. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att det varken har fått ReK:s rapport enligt artikel 86.4 i budgetförordningen eller internrevisorns årsrapport. Europaparlamentet noterar vidare att befattningen som internrevisor inte var tillsatt under andra halvåret 2004, och slutligen publicerades i ett meddelande om ledig tjänst vid två tillfällen. Europaparlamentet ber om att få information om resultatet av detta rekryteringsförfarande.

Övriga anmärkningar

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att ReK regelbundet utvärderar effekten av sitt politiska arbete, och ber om att få de årliga rapporterna om effekter i samband med förfarandena för beviljande av ansvarsfrihet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att ReK regelbundet utvärderar effekten av sitt politiska arbete, och ber om att få de årliga rapporterna om effekter i samband med förfarandena för beviljande av ansvarsfrihet.

| 17. | Europaparlamentet är fortsatt bekymrat över det politiska kontrollsystemet i ReK, och ber Regionkommittén att






  — | undersöka möjligheten att formellt inrätta en ordförandekonferens för (grupp)ordförandena som en politisk styrkommitté, |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet är fortsatt bekymrat över det politiska kontrollsystemet i ReK, och ber Regionkommittén att

—

undersöka möjligheten att formellt inrätta en ordförandekonferens för (grupp)ordförandena som en politisk styrkommitté,

| — | utvärdera presidiets (som består av mer än 50 medlemmar) effektivitet, |
| --- | --- |

—

utvärdera presidiets (som består av mer än 50 medlemmar) effektivitet,

| — | fortsätta arbeta mot större effektivitet i utskottet för finansiella och administrativa frågor, även om parlamentet konstaterar att det strömlinjeformade formatet innebär en betydande förbättring av det ursprungliga formatet, och att rapportera till parlamentets behöriga utskott i tid för ansvarsfrihetsförfarandet för 2004. |
| --- | --- |

—

fortsätta arbeta mot större effektivitet i utskottet för finansiella och administrativa frågor, även om parlamentet konstaterar att det strömlinjeformade formatet innebär en betydande förbättring av det ursprungliga formatet, och att rapportera till parlamentets behöriga utskott i tid för ansvarsfrihetsförfarandet för 2004.

| 18. | Europaparlamentet gratulerar ReK till det omfattande förberedande arbete som utfördes under 2003 (som förberedelse) inför utvidgningen. Europaparlamentet kommer att följa upp de åtgärder som vidtogs i sitt betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för 2004. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet gratulerar ReK till det omfattande förberedande arbete som utfördes under 2003 (som förberedelse) inför utvidgningen. Europaparlamentet kommer att följa upp de åtgärder som vidtogs i sitt betänkande om beviljande av ansvarsfrihet för 2004.

| 19. | Europaparlamentet ber ReK att utvärdera effekterna av den nya budgetförordningen för sitt administrativa och politiska arbete i god tid före översynen av denna 2005/2006 och att rapportera resultatet till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ber ReK att utvärdera effekterna av den nya budgetförordningen för sitt administrativa och politiska arbete i god tid före översynen av denna 2005/2006 och att rapportera resultatet till Europaparlamentet.

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

(6)  EUT L 57, 25.2.2004, s. 8.

(7)  Skrivelse av Regionkommitténs ordförande till budgetkontrollutskottets ordförande och föredragande av den 6 maj 2004.

P6_TA(2005)0099

Ansvarsfrihet 2003: EU:s allmänna budget, avsnitt VIII

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen (C6-0021/2005 - 2004/2047 (DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0021/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0021/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar Europeiska ombudsmannen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar Europeiska ombudsmannen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redogör för sina iakttagelser i den medföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redogör för sina iakttagelser i den medföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den resolution som utgör en del av beslutet till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska ombudsmannen samt se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

2.

Europaparlamentets resolution med de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för genomförandet av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003, avsnitt VIII - Europeiska ombudsmannen (C6-0021/2005 - 2004/2047(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2003 (1),

| — | med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0021/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen för budgetåret 2003 (C6-0021/2005),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, tillsammans med institutionernas svar (2),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet som avges av revisionsrätten i enlighet med artikel 248 i EG-fördraget (3),

| — | med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272.10 och artiklarna 275 och 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 50, artikel 86.4 och artiklarna 145, 146 och 147,

| — | med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (5),

| — | med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0066/2005).

Europeiska revisionsrättens årsrapport

| 1. | Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannen förvaltade en budget på 4 438 653 euro, där man ingått åtaganden för 91,29 procent (4 052 488 euro) och utbetalat 87,65 procent (3 551 999,59 euro). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannen förvaltade en budget på 4 438 653 euro, där man ingått åtaganden för 91,29 procent (4 052 488 euro) och utbetalat 87,65 procent (3 551 999,59 euro).

| 2. | Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannen förklarar att den lägre nivån på budgetgenomförandet 2003 orsakades av övergångsperioden mellan den före detta ombudsmannens avgång och valet av den nya ombudsmannen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannen förklarar att den lägre nivån på budgetgenomförandet 2003 orsakades av övergångsperioden mellan den före detta ombudsmannens avgång och valet av den nya ombudsmannen.

| 3. | Europaparlamentet noterar att revisionsrätten inte gjorde några iakttagelser med hänsyn till genomförandet av budgeten och frågar därför hur revisionsrätten har för avsikt att utvärdera ombudsmannens budgetgenomförande i framtiden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att revisionsrätten inte gjorde några iakttagelser med hänsyn till genomförandet av budgeten och frågar därför hur revisionsrätten har för avsikt att utvärdera ombudsmannens budgetgenomförande i framtiden.

| 4. | Europaparlamentet noterar emellertid att Europaparlamentet lämnade ett positivt yttrande avseende Europeiska ombudsmannens arbete på grundval av dennes årsrapport (6), och noterar att 75 procent av de klagomål som inlämnades inte låg inom Europeiska ombudsmannens ämbetsområde, samt att ombudsmannen endast handlade 363 utredningar trots att det totala antalet ärenden uppgick till 2 611. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar emellertid att Europaparlamentet lämnade ett positivt yttrande avseende Europeiska ombudsmannens arbete på grundval av dennes årsrapport (6), och noterar att 75 procent av de klagomål som inlämnades inte låg inom Europeiska ombudsmannens ämbetsområde, samt att ombudsmannen endast handlade 363 utredningar trots att det totala antalet ärenden uppgick till 2 611.

Uppföljning av förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för 2002

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den omfattande information som har överlämnats till budgetkontrollutskottet av ombudsmannen i dennes brev av den 13 december 2004. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar den omfattande information som har överlämnats till budgetkontrollutskottet av ombudsmannen i dennes brev av den 13 december 2004.

| 6. | Europaparlamentet noterar de dokument som avser ramavtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen om administrativt och finansiellt stöd, och noterar vidare att parlamentet genomför den finansiella initieringsfunktionen för avdelning I, avseende personal. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar de dokument som avser ramavtalet mellan Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen om administrativt och finansiellt stöd, och noterar vidare att parlamentet genomför den finansiella initieringsfunktionen för avdelning I, avseende personal.

| 7. | Europaparlamentet erinrar sig att ombudsmannen undersökte alternativ för att till en låg kostnad regelbundet resa till flygplatserna i Frankfurt och Zürich, och noterar att Europaparlamentet och ombudsmannen har enats om att parlamentet skall leasa en extra tjänstebil, vilken skall ställas till ombudsmannens förfogande mot betalning av månadsavgifter. Europaparlamentet önskar få information om den slutliga lösningen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erinrar sig att ombudsmannen undersökte alternativ för att till en låg kostnad regelbundet resa till flygplatserna i Frankfurt och Zürich, och noterar att Europaparlamentet och ombudsmannen har enats om att parlamentet skall leasa en extra tjänstebil, vilken skall ställas till ombudsmannens förfogande mot betalning av månadsavgifter. Europaparlamentet önskar få information om den slutliga lösningen.

Utanordnarens årliga verksamhetsberättelse och internrevisorns årsrapport

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att ombudsmannen frivilligt har överlämnat utanordnarens och internrevisorns årsrapporter, inklusive en revisionsförklaring. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att ombudsmannen frivilligt har överlämnat utanordnarens och internrevisorns årsrapporter, inklusive en revisionsförklaring.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannens kontor utvecklade programvara för ett system för hantering av ärenden på grundval av ett system som används av en belgisk ombudsman. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att Europeiska ombudsmannens kontor utvecklade programvara för ett system för hantering av ärenden på grundval av ett system som används av en belgisk ombudsman.

| 10. | Europaparlamentet noterar att genomförandet av budgetförordningen har lagt en enormt stor börda på ombudsmannens administration, och gratulerar ombudsmannen till den snabba ändringen av dennes bestämmelser och uppmanar ombudsmannen att förelägga Europaparlamentet en förteckning över problem som uppkommit vid genomförandet av budgetförordningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att genomförandet av budgetförordningen har lagt en enormt stor börda på ombudsmannens administration, och gratulerar ombudsmannen till den snabba ändringen av dennes bestämmelser och uppmanar ombudsmannen att förelägga Europaparlamentet en förteckning över problem som uppkommit vid genomförandet av budgetförordningen.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att i tid för ansvarsfrihetsförfarandet för 2004 rapportera om vilka framsteg som har gjorts för att utbilda budgetförvaltningens aktörer med hjälp av yrkesutbildningskurser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att i tid för ansvarsfrihetsförfarandet för 2004 rapportera om vilka framsteg som har gjorts för att utbilda budgetförvaltningens aktörer med hjälp av yrkesutbildningskurser.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar den tydliga strukturen i internrevisorns årsrapport nr 4/2002, där följande uppges: ”De inledande resultaten avslöjade inga väsentliga riskområden för genomförandet av budgeten för EO [Europeiska ombudsmannen] ...” (7). Vidare har åtgärdsplaner utarbetatas, vilka kommer att möjliggöra en ytterligare förstärkning av kontrollmiljön. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar den tydliga strukturen i internrevisorns årsrapport nr 4/2002, där följande uppges: ”De inledande resultaten avslöjade inga väsentliga riskområden för genomförandet av budgeten för EO [Europeiska ombudsmannen] ...” (7). Vidare har åtgärdsplaner utarbetatas, vilka kommer att möjliggöra en ytterligare förstärkning av kontrollmiljön.

---

(1)  EUT L 54, 28.2.2003.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 1.

(3)  EUT C 294, 30.11.2004, s. 99.

(4)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  EGT L 356, 31.12.1977, s. 1.

(6)  Antagna texter, 18.11.2004, P6_TA(2004)0065.

(7)  Internrevisorns rapport nr 4/2002, s. 5.

P6_TA(2005)0100

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6864/2005 - C6-0076/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6864/2005 - C6-0076/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1646/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad och särskilt artikel 8 i denna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1646/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad och särskilt artikel 8 i denna (3),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor(A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor(A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 41, 17.2.2005, s. 35.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 16.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0216/2004 - C6-0235/2004 - 2004/2051(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6864/2005 - C6-0076/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6864/2005 - C6-0076/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1646/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad, och särskilt artikel 8 i denna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1646/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2667/2000 om Europeiska byrån för återuppbyggnad, och särskilt artikel 8 i denna (3),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4), och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda rapport angav revisionsrätten att den anser att byråns räkenskaper inte ger en rättvisande bild av byråns ekonomiska ställning och tillgångar. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda rapport angav revisionsrätten att den anser att byråns räkenskaper inte ger en rättvisande bild av byråns ekonomiska ställning och tillgångar.

| B. | Revisionsrätten uttryckte vissa reservationer med avseende på de medel som byrån har ställt till nationella och internationella organs förfogande, men revisionsrätten konstaterade dock även att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

B.

Revisionsrätten uttryckte vissa reservationer med avseende på de medel som byrån har ställt till nationella och internationella organs förfogande, men revisionsrätten konstaterade dock även att de transaktioner som ligger till grund för byråns årsredovisning är lagliga och korrekta.

| C. | Revisionsrätten gjorde vissa reservationer som gäller några av de styrkande underlagens giltighet. |
| --- | --- |

C.

Revisionsrätten gjorde vissa reservationer som gäller några av de styrkande underlagens giltighet.

| D. | Revisionsrätten uttryckte vissa reservationer beträffande upphandlingsförfarandena. |
| --- | --- |

D.

Revisionsrätten uttryckte vissa reservationer beträffande upphandlingsförfarandena.

| E. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002 på grundval av rapporten från revisionsrätten. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | uppmanade byrån att snabbt genomföra en positiv uppföljning av revisionsrättens och Europaparlamentets förslag att införa ett tillförlitligt allmänt räkenskapsföringsverktyg i samtliga sina centrum och att upphöra med användningen av arbetsblad för sina allmänna räkenskaper, |
| --- | --- | --- |

E.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002 på grundval av rapporten från revisionsrätten. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

uppmanade byrån att snabbt genomföra en positiv uppföljning av revisionsrättens och Europaparlamentets förslag att införa ett tillförlitligt allmänt räkenskapsföringsverktyg i samtliga sina centrum och att upphöra med användningen av arbetsblad för sina allmänna räkenskaper,

| — | förväntade sig att byrån omgående besvarar revisionsrättens uppmaning att klargöra status för medel som har gjorts tillgängliga för specialiserade organ för finansiering av låneprogram inom specifika områden och att anta lämpliga lösningar med avseende på det sätt på vilket dessa medel skall bokföras i byråns årsredovisning, |
| --- | --- |

—

förväntade sig att byrån omgående besvarar revisionsrättens uppmaning att klargöra status för medel som har gjorts tillgängliga för specialiserade organ för finansiering av låneprogram inom specifika områden och att anta lämpliga lösningar med avseende på det sätt på vilket dessa medel skall bokföras i byråns årsredovisning,

| — | uppmanade kommissionens internrevisorer att ta en titt på detta ärende för att identifiera eventuella systembrister och utfärda nödvändiga rekommendationer för att komma till rätta med sådana problem. |
| --- | --- |

—

uppmanade kommissionens internrevisorer att ta en titt på detta ärende för att identifiera eventuella systembrister och utfärda nödvändiga rekommendationer för att komma till rätta med sådana problem.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från kommissionen | 275 280 | 462 804 |
| Finansiella inkomster | 3 955 | 5 978 |
| Övriga inkomster | 1 517 | 495 |
| Motpartsmedel | 379 | 497 |
| Bidrag från tredje part | 28 034 | 500 |
| Inkomster totalt (a) | 309 164 | 470 274 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 17 027 | 17 771 |
| Överförda anslag | 306 | 206 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 5 261 | 6 211 |
| Överförda anslag | 1 215 | 2 037 |
| Drift - avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 69 565 | 138 512 |
| Överförda anslag | 265 352 | 293 106 |
| Utgifter totalt (b) | 358 725 | 457 844 |
| Budgetårets resultat (a - b)
   (6) | -49 560 | 12 430 |
| Saldo som förts över från det föregående budgetåret | - 112 908 | -73 127 |
| Betalningar för kommissionens räkning | -5 231 | -25 407 |
| Ännu ej gjorda betalningar för kommissionens räkning | - 515 | 0 |
| Anslag som förts över från föregående budgetår och frigjorts | 30 649 | 5 463 |
| Överförda anslag som förfallit N - 1 (Avdelning I och II) | 146 | 135 |
| Överförda tilläggsmedel 2001 | 0 | -32 423 |
| Finansiella inkomster som skall återbetalas | -3 955 | 0 |
| Justering av motpartsmedel | 400 | 0 |
| Kursdifferenser | 23 | 22 |
| Budgetårets saldo | - 140 951 | - 112 908 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska byrån för återuppbyggnad för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från kommissionen

275 280

462 804

Finansiella inkomster

3 955

5 978

Övriga inkomster

1 517

495

Motpartsmedel

379

497

Bidrag från tredje part

28 034

500

Inkomster totalt (a)

309 164

470 274

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

17 027

17 771

Överförda anslag

306

206

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

5 261

6 211

Överförda anslag

1 215

2 037

Drift - avdelning III i budgeten

Betalningar

69 565

138 512

Överförda anslag

265 352

293 106

Utgifter totalt (b)

358 725

457 844

Budgetårets resultat (a - b)
   (6)

-49 560

12 430

Saldo som förts över från det föregående budgetåret

- 112 908

-73 127

Betalningar för kommissionens räkning

-5 231

-25 407

Ännu ej gjorda betalningar för kommissionens räkning

- 515

0

Anslag som förts över från föregående budgetår och frigjorts

30 649

5 463

Överförda anslag som förfallit N - 1 (Avdelning I och II)

146

135

Överförda tilläggsmedel 2001

0

-32 423

Finansiella inkomster som skall återbetalas

-3 955

0

Justering av motpartsmedel

400

0

Kursdifferenser

23

22

Budgetårets saldo

- 140 951

- 112 908

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper.

| 2. | Europaparlamentet noterar att 2003 förvaltade Europeiska byrån för återuppbyggnad totalt 1,9 miljarder euro varav 81 procent var kontrakterade och 67,5 procent betalades ut för stödprogram vid byråns fyra operationella centrum (Belgrad, Podgorica, Pristina och Skopje). Den totala budgeten för 2003 för Europeiska byrån för återuppbyggnad var 358,6 miljoner euro, varav största delen gick till stödprogram. Av de nya 327,8 miljoner euro som Europeiska byrån för återuppbyggnad fick från EU 2003 gick 62,3 miljoner euro till Kosovo, 200 miljoner euro till Serbien, 12 miljoner euro till Montenegro och 33,5 miljoner euro till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att 2003 förvaltade Europeiska byrån för återuppbyggnad totalt 1,9 miljarder euro varav 81 procent var kontrakterade och 67,5 procent betalades ut för stödprogram vid byråns fyra operationella centrum (Belgrad, Podgorica, Pristina och Skopje). Den totala budgeten för 2003 för Europeiska byrån för återuppbyggnad var 358,6 miljoner euro, varav största delen gick till stödprogram. Av de nya 327,8 miljoner euro som Europeiska byrån för återuppbyggnad fick från EU 2003 gick 62,3 miljoner euro till Kosovo, 200 miljoner euro till Serbien, 12 miljoner euro till Montenegro och 33,5 miljoner euro till f.d. jugoslaviska republiken Makedonien.

Genomförande av budgeten

| 3. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att principen om differentierade anslag inte respekteras i byråns budget som den antagits av styrelsen, vilket leder till ett redovisningsresultat som inte har någon koppling till den ekonomiska verkligheten och till ett ackumulerat underskott per den 31 december 2003 på 140,95 miljoner euro, som i hög grad är konstgjort. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att principen om differentierade anslag inte respekteras i byråns budget som den antagits av styrelsen, vilket leder till ett redovisningsresultat som inte har någon koppling till den ekonomiska verkligheten och till ett ackumulerat underskott per den 31 december 2003 på 140,95 miljoner euro, som i hög grad är konstgjort.

| 4. | Europaparlamentet noterar i byråns svar att den nu har vidtagit åtgärder för att göra den ekonomiska presentationen av sin verksamhet tydligare, vilket ger en konsoliderad inkomst- och utgiftsredovisning för hela perioden 2004 och förväntar sig därför att problemet kommer att vara löst inför förfarandet om ansvarsfrihet för 2004. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar i byråns svar att den nu har vidtagit åtgärder för att göra den ekonomiska presentationen av sin verksamhet tydligare, vilket ger en konsoliderad inkomst- och utgiftsredovisning för hela perioden 2004 och förväntar sig därför att problemet kommer att vara löst inför förfarandet om ansvarsfrihet för 2004.

| 5. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och revisionsrätten att förstärka sitt samarbete med Europeiska byrån för återuppbyggnad på detta område för att garantera att dess budget genomförs på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och revisionsrätten att förstärka sitt samarbete med Europeiska byrån för återuppbyggnad på detta område för att garantera att dess budget genomförs på ett effektivt sätt.

Årsredovisning

| 6. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens upprepade iakttagelser om brister i byråns redovisningssystem, särskilt att enkel bokföring används för de allmänna räkenskaperna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens upprepade iakttagelser om brister i byråns redovisningssystem, särskilt att enkel bokföring används för de allmänna räkenskaperna.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar byråns svar där den säger att den nu till fullo har rättat till de brister revisionsrätten nämner och numera använder ett allmänt redovisningssystem med dubbel bokföring tillsammans med budgetverktyget SI2. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar byråns svar där den säger att den nu till fullo har rättat till de brister revisionsrätten nämner och numera använder ett allmänt redovisningssystem med dubbel bokföring tillsammans med budgetverktyget SI2.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för alla organ att så snart som möjligt få del av kommissionens nya redovisningssystem som introducerades den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att göra det möjligt för alla organ att så snart som möjligt få del av kommissionens nya redovisningssystem som introducerades den 1 januari 2005.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin förvåning över att revisionsrätten fortfarande inte har fått något klargörande i fråga om status för medel som har gjorts tillgängliga för specialiserade organ för finansiering av låneprogram inom specifika områden och uppmanar byrån att anta lämpliga lösningar med avseende på det sätt på vilket dessa medel skall bokföras i byråns årsredovisning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker sin förvåning över att revisionsrätten fortfarande inte har fått något klargörande i fråga om status för medel som har gjorts tillgängliga för specialiserade organ för finansiering av låneprogram inom specifika områden och uppmanar byrån att anta lämpliga lösningar med avseende på det sätt på vilket dessa medel skall bokföras i byråns årsredovisning.

| 10. | Europaparlamentet förstår av byråns svar att endast ett mindre saldo av dessa medel fortfarande återstår och att det i stort sett var förbrukat vid slutet av 2004. Parlamentet uppmanar direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad att så snart som möjligt lämna en fullständig rapport om sådana låneprograms genomförande och effektivitet till det behöriga utskottet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet förstår av byråns svar att endast ett mindre saldo av dessa medel fortfarande återstår och att det i stort sett var förbrukat vid slutet av 2004. Parlamentet uppmanar direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad att så snart som möjligt lämna en fullständig rapport om sådana låneprograms genomförande och effektivitet till det behöriga utskottet.

| 11. | Europaparlamentet noterar att byrån under tiden har förstärkt sin redovisningspersonal och sina instrument och hoppas att de förbättringar som genomförts under 2004 kommer att sätta punkt för de negativa anmärkningarna från revisionsrätten i denna fråga. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att byrån under tiden har förstärkt sin redovisningspersonal och sina instrument och hoppas att de förbättringar som genomförts under 2004 kommer att sätta punkt för de negativa anmärkningarna från revisionsrätten i denna fråga.

| 12. | Europaparlamentet kan nöjt konstatera att den i genomsnitt tog byrån 9 dagar att ombesörja utbetalningar för stödprogrammen 2003. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet kan nöjt konstatera att den i genomsnitt tog byrån 9 dagar att ombesörja utbetalningar för stödprogrammen 2003.

| 13. | Europaparlamentet noterar de särskilda förhållanden under vilka byrån verkar och uttrycker sin uppskattning av byråns framgångar i fullgörandet av sitt mandat. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge Europeiska byrån för återuppbyggnad nödvändigt stöd så att den helt och hållet kan anpassa sig till de förfaranden och krav som följer av byråns nya ställning inom kommissionen (efter utvidgningen). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar de särskilda förhållanden under vilka byrån verkar och uttrycker sin uppskattning av byråns framgångar i fullgörandet av sitt mandat. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge Europeiska byrån för återuppbyggnad nödvändigt stöd så att den helt och hållet kan anpassa sig till de förfaranden och krav som följer av byråns nya ställning inom kommissionen (efter utvidgningen).

| 14. | Europaparlamentet noterar att betydelsefulla förändringar av anbudssystemet har genomförts sedan 2003, vilka bör garantera att varje anbud behandlas enligt tydliga regler. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att betydelsefulla förändringar av anbudssystemet har genomförts sedan 2003, vilka bör garantera att varje anbud behandlas enligt tydliga regler.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende att byråns direktör omedelbart vidtog åtgärder när oegentligheter upptäcktes i samband med upphandlingen av ett av de viktigaste infrastrukturkontrakten, inklusive att den ansvarige automatiskt blev avstängd och att dokumentationen översändes till OLAF. Parlamentet uppmuntrar både direktören och kommissionen, liksom revisionsrätten, att fortsätta med detta förfarande med omedelbara åtgärder och att förstärka den erforderliga riskanalysen, särskilt för sektorer med hög riskprofil. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar i detta avseende att byråns direktör omedelbart vidtog åtgärder när oegentligheter upptäcktes i samband med upphandlingen av ett av de viktigaste infrastrukturkontrakten, inklusive att den ansvarige automatiskt blev avstängd och att dokumentationen översändes till OLAF. Parlamentet uppmuntrar både direktören och kommissionen, liksom revisionsrätten, att fortsätta med detta förfarande med omedelbara åtgärder och att förstärka den erforderliga riskanalysen, särskilt för sektorer med hög riskprofil.

| 16. | Europaparlamentet noterar att OLAF fann starka bevis för att det företag vars anbud antogs erhållit hjälp med förberedelserna av anbudsdokumenten från den byråtjänsteman som stängts av i samband med det aktuella infrastrukturavtalet (7). Europaparlamentet påpekar att även försök från anbudsgivarens sida att erhålla konfidentiell information om ett anbudsförfarande, enligt de regler som styr anbudsinfordringar, medför att anbudsgivaren skall uteslutas från förfarandet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att OLAF fann starka bevis för att det företag vars anbud antogs erhållit hjälp med förberedelserna av anbudsdokumenten från den byråtjänsteman som stängts av i samband med det aktuella infrastrukturavtalet (7). Europaparlamentet påpekar att även försök från anbudsgivarens sida att erhålla konfidentiell information om ett anbudsförfarande, enligt de regler som styr anbudsinfordringar, medför att anbudsgivaren skall uteslutas från förfarandet.

| 17. | Europaparlamentet förstår inte varför den slutliga rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning om fallet enligt information från kommissionen (”Frågor för skriftliga svar till kommissionens ledamöter Louis Michel och Benita Ferrero-Waldner” av den 3 december 2004) inte kan överlämnas till ledamöterna i byråns styrelse. Parlamentet förväntar sig att denna situation rättas till omedelbart så att byråns högsta beslutsfattande organ kan få en klar bild över hela händelseförloppet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förstår inte varför den slutliga rapporten från Europeiska byrån för bedrägeribekämpning om fallet enligt information från kommissionen (”Frågor för skriftliga svar till kommissionens ledamöter Louis Michel och Benita Ferrero-Waldner” av den 3 december 2004) inte kan överlämnas till ledamöterna i byråns styrelse. Parlamentet förväntar sig att denna situation rättas till omedelbart så att byråns högsta beslutsfattande organ kan få en klar bild över hela händelseförloppet.

| 18. | Europaparlamentet kräver att direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad hädanefter tillämpar artikel 103 i budgetförordningen konsekvent och att denne skjuter upp tilldelningen av kontrakt där det har förekommit allvarliga fel eller oegentligheter eller bedrägeri vid tilldelningsförfarandet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet kräver att direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad hädanefter tillämpar artikel 103 i budgetförordningen konsekvent och att denne skjuter upp tilldelningen av kontrakt där det har förekommit allvarliga fel eller oegentligheter eller bedrägeri vid tilldelningsförfarandet.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad, den ansvarige kommissionsledamoten, revisionsrätten och direktören för OLAF att så snart som möjligt informera Europaparlamentet om sådana åtgärder och resultat. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar direktören för Europeiska byrån för återuppbyggnad, den ansvarige kommissionsledamoten, revisionsrätten och direktören för OLAF att så snart som möjligt informera Europaparlamentet om sådana åtgärder och resultat.

| 20. | Europaparlamentet tar del av rapporten från kommissionens internrevision om Europeiska byrån för återuppbyggnads verksamhet, i enlighet med den begäran som gjordes i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för byrån 2002. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet tar del av rapporten från kommissionens internrevision om Europeiska byrån för återuppbyggnads verksamhet, i enlighet med den begäran som gjordes i Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för byrån 2002.

Underliggande transaktioners laglighet och korrekthet

| 21. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens uppmaning att minska antalet utanordnare (56 i slutet av 2003) och ger sitt erkännande åt byråns ansträngningar, som till slutet av februari 2004 hade minskat detta antal till endast 20 delegerade och vidaredelegerade utanordnare, vilket bör garantera ett korrekt finansiellt genomförande samtidigt som det säkerställer att de åtgärder som planeras på lokal nivå kan genomföras effektivt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens uppmaning att minska antalet utanordnare (56 i slutet av 2003) och ger sitt erkännande åt byråns ansträngningar, som till slutet av februari 2004 hade minskat detta antal till endast 20 delegerade och vidaredelegerade utanordnare, vilket bör garantera ett korrekt finansiellt genomförande samtidigt som det säkerställer att de åtgärder som planeras på lokal nivå kan genomföras effektivt.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att byråns direktör har deltagit i utfrågningen i samband med förfarandet om ansvarsfrihet för 2003, vilket har resulterat i ett antal klargöranden när det gäller omfattningen av byråns insatser för att fullgöra sitt mandat. Parlamentet förväntar sig att byrån kommer att vidta alla åtgärder som krävs för att uppnå en alltigenom sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att byråns direktör har deltagit i utfrågningen i samband med förfarandet om ansvarsfrihet för 2003, vilket har resulterat i ett antal klargöranden när det gäller omfattningen av byråns insatser för att fullgöra sitt mandat. Parlamentet förväntar sig att byrån kommer att vidta alla åtgärder som krävs för att uppnå en alltigenom sund ekonomisk förvaltning.

| 23. | Europaparlamentet bekräftar att Europeiska byrån för återuppbyggnads direktörs deltagande i utfrågningar inför budgetkontrollutskottet och vid senare tillfällen inför utrikesutskottet var till hjälp för att klargöra vissa frågor och förklara vissa situationer som i hög grad hade bekymrat Europaparlamentet, t.ex. frågan om arbetsfördelningen mellan kommissionens ”decentraliserade” delegationer i området och byråns operationella centrum. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet bekräftar att Europeiska byrån för återuppbyggnads direktörs deltagande i utfrågningar inför budgetkontrollutskottet och vid senare tillfällen inför utrikesutskottet var till hjälp för att klargöra vissa frågor och förklara vissa situationer som i hög grad hade bekymrat Europaparlamentet, t.ex. frågan om arbetsfördelningen mellan kommissionens ”decentraliserade” delegationer i området och byråns operationella centrum.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 24. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 25. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (8) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (9). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (8) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (9).

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 27. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 30. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 31. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 32. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 34. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (10) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (10) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 36. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 37. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 39. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 40. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 43. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 41, 17.2.2005, s. 35.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 16.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 1.

(6)  Beräkning enligt principerna i artikel 15 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000, s. 8).

(7)  OLAF:s femste verksamhetsrapport för det verksamhetsår som avslutades i juni 2004 (fallstudie, s. 34).

(8)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(9)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(10)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0101

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6858/2005 - C6-0075/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6858/2005 - C6-0075/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1655/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1416/76 (3) och särskilt artikel 12a i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1655/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1416/76 (3) och särskilt artikel 12a i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 53.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 41.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0207/2004 - C6-0226/2004 - 2004/2050(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6858/2005 - C6-0075/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6858/2005 - C6-0075/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1655/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1416/76 (3) och särskilt artikel 12a i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1655/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 337/75 om uppbyggnaden av ett europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1416/76 (3) och särskilt artikel 12a i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för det Europeiska centrumet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | uppmanade centrumet att fortsätta det samarbete som redan har inletts med Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen, och |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för det Europeiska centrumet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

uppmanade centrumet att fortsätta det samarbete som redan har inletts med Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen, och

| — | uppmuntrade centrumet att fortsätta sina ansträngningar för att inrätta ett internt revisionsorgan och efterleva regler för internkontroll. |
| --- | --- |

—

uppmuntrade centrumet att fortsätta sina ansträngningar för att inrätta ett internt revisionsorgan och efterleva regler för internkontroll.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från kommissionen | 14 500 | 12 135 |
| Inkomster från föregående budgetår | 0 | 25 |
| Övriga inkomster | 3 | 3 |
| Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Phare + tredje part) | 792 | 333 |
| Finansiella inkomster | 0 | 50 |
| Inkomster totalt (a) | 15 295 | 12 546 |
| Budgetutgifter under budgetåret |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 7 554 | 7 570 |
| Överförda anslag | 443 | 298 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 778 | 767 |
| Överförda anslag | 358 | 345 |
| Drift - avdelning III i budgeten (förutom inkomster avsatta för särskilda ändamål) |
| Betalningar | 2 381 | 2 491 |
| Överförda anslag | 3 138 | 2 189 |
| Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Phare + tredje part) |
| Betalningar | 546 | 0 |
| Överförda anslag | 246 | 187 |
| Utgifter totalt (b) | 15 444 | 13 847 |
| Budgetårets resultat (a - b) | - 149 | -1 301 |
| Saldo som förts över från det föregående budgetåret | - 545 | 532 |
| Överförda anslag som har förfallit | 399 | 215 |
| Ej använda belopp från föregående budgetår att användas på nytt | 10 | 8 |
| Återbetalning till kommissionen | - 716 | 0 |
| Kursdifferenser | 8 | 1 |
| Budgetårets saldo | - 993 | - 545 |
| Källa: Uppgifter från centrumet. I tabellen sammanfattas de uppgifter som centrumet lagt fram i sina räkenskaper. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från kommissionen

14 500

12 135

Inkomster från föregående budgetår

0

25

Övriga inkomster

3

3

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Phare + tredje part)

792

333

Finansiella inkomster

0

50

Inkomster totalt (a)

15 295

12 546

Budgetutgifter under budgetåret

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

7 554

7 570

Överförda anslag

443

298

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

778

767

Överförda anslag

358

345

Drift - avdelning III i budgeten (förutom inkomster avsatta för särskilda ändamål)

Betalningar

2 381

2 491

Överförda anslag

3 138

2 189

Inkomster avsatta för särskilda ändamål (Phare + tredje part)

Betalningar

546

0

Överförda anslag

246

187

Utgifter totalt (b)

15 444

13 847

Budgetårets resultat (a - b)

- 149

-1 301

Saldo som förts över från det föregående budgetåret

- 545

532

Överförda anslag som har förfallit

399

215

Ej använda belopp från föregående budgetår att användas på nytt

10

8

Återbetalning till kommissionen

- 716

0

Kursdifferenser

8

1

Budgetårets saldo

- 993

- 545

Källa: Uppgifter från centrumet. I tabellen sammanfattas de uppgifter som centrumet lagt fram i sina räkenskaper.

| 2. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse när det gäller centrumets hantering av selektiva förfaranden för upphandling samt centrumets svar. Parlamentet förväntar sig att centrumet skall fortsätta arbetet för att bättre kunna presentera resultatet av sådana förfaranden på ett tydligt sätt genom att följa tillämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse när det gäller centrumets hantering av selektiva förfaranden för upphandling samt centrumets svar. Parlamentet förväntar sig att centrumet skall fortsätta arbetet för att bättre kunna presentera resultatet av sådana förfaranden på ett tydligt sätt genom att följa tillämpliga bestämmelser.

| 3. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att centrumet ännu inte har genomfört den aviserade anpassningen av sin ekonomiska organisation. Centrumet uppmanas att slutligen fastställa och genomföra dessa förändringar under 2005. Parlamentet förväntar sig att centrumet skall underrätta dess behöriga utskott när anpassningsprocessen har avslutats. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att centrumet ännu inte har genomfört den aviserade anpassningen av sin ekonomiska organisation. Centrumet uppmanas att slutligen fastställa och genomföra dessa förändringar under 2005. Parlamentet förväntar sig att centrumet skall underrätta dess behöriga utskott när anpassningsprocessen har avslutats.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan centrumet och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för att förbereda anslutningsländerna för deras deltagande i centrumets verksamhet efter utvidgningen. Parlamentet anser att sådana kompletterande åtgärder bör fortsätta och förstärkas där så är lämpligt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan centrumet och Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för att förbereda anslutningsländerna för deras deltagande i centrumets verksamhet efter utvidgningen. Parlamentet anser att sådana kompletterande åtgärder bör fortsätta och förstärkas där så är lämpligt.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att centrumet hädanefter skall inkludera subventioner och bidrag från tredjeländer i sin allmänna budget i enlighet med revisionsrättens iakttagelse. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet förväntar sig att centrumet hädanefter skall inkludera subventioner och bidrag från tredjeländer i sin allmänna budget i enlighet med revisionsrättens iakttagelse.

| 6. | Europaparlamentet förväntar sig att centrumet skall förbättra insynen i dess personalrekrytering, huvudsakligen genom att klargöra kriterierna för listorna på förhand. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet förväntar sig att centrumet skall förbättra insynen i dess personalrekrytering, huvudsakligen genom att klargöra kriterierna för listorna på förhand.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att centrumet har inkluderat jämställdhet i sin personalpolitik och uppmuntrar det till att regelbundet följa upp och utvärdera sådan politik för garantera att den genomförs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att centrumet har inkluderat jämställdhet i sin personalpolitik och uppmuntrar det till att regelbundet följa upp och utvärdera sådan politik för garantera att den genomförs.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att toppbefattningar domineras av män och uppmanar enträget centrumet att förbättra balansen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att toppbefattningar domineras av män och uppmanar enträget centrumet att förbättra balansen.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar centrumets strategi för information och kommunikation, särskilt dess fokusering på öppenhet och tillgänglighet för medborgare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar centrumets strategi för information och kommunikation, särskilt dess fokusering på öppenhet och tillgänglighet för medborgare.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 10. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 11. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7).

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 13. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 16. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 20. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 22. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 25. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 26. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 29. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutlig rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutlig rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 53.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 41.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 34.

(6)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(7)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(8)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0102

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2003 (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003 samt fondens svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003 samt fondens svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6854/2005 - C6-0074/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6854/2005 - C6-0074/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1649/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1365/75 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1417/76 (3), och särskilt artikel 16 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1649/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1365/75 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1417/76 (3), och särskilt artikel 16 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 75.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 25.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2003 (N6-0208/2004 - C6-0227/2004 - 2004/2060(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003 samt fondens svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåret 2003 samt fondens svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6854/2005 - C6-0074/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6854/2005 - C6-0074/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1649/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1365/75 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1417/76 (3), och särskilt artikel 16 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1649/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1365/75 om bildande av en europeisk fond för förbättring av levnads- och arbetsvillkor samt om upphävande av förordning (EEG) nr 1417/76 (3), och särskilt artikel 16 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för fonden med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | uppmanade fonden att göra sina upphandlingsförfaranden tydligare, och |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för fonden med avseende på genomförandet av fondens budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

uppmanade fonden att göra sina upphandlingsförfaranden tydligare, och

| — | välkomnade fondens ansträngningar för att reducera anslagsöverföringar mellan budgetår och uppmuntrade den att låta andra organ få del av del av det positiva resultatet för att hjälpa till med att sprida bästa metoder för att reducera överföringar. |
| --- | --- |

—

välkomnade fondens ansträngningar för att reducera anslagsöverföringar mellan budgetår och uppmuntrade den att låta andra organ få del av del av det positiva resultatet för att hjälpa till med att sprida bästa metoder för att reducera överföringar.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från kommissionen | 17 090 | 16 500 |
| Övriga inkomster | 47 | 62 |
| Finansiella inkomster | 35 | 57 |
| Inkomster totalt (a) | 17 172 | 16 619 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 8 927 | 9 111 |
| Överförda anslag | 109 | 216 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 968 | 938 |
| Överförda anslag | 224 | 683 |
| Drift - avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 3 733 | 3 290 |
| Överförda anslag | 2 817 | 3 105 |
| Utgifter totalt (b) | 16 778 | 17 343 |
| Budgetårets resultat (a - b) | 394 | - 724 |
| Saldo som förts över från det föregående budgetåret | -1 836 | -1 209 |
| Överförda anslag som har förfallit | 118 | 81 |
| Belopp för återanvändning som förts över från det föregående budgetåret och inte utnyttjats | 19 | 13 |
| Erhållna inkomster från Phare | 639 | 0 |
| Ännu ej erhållna inkomster från Phare | 361 | 0 |
| Utgifter Phare | -1 000 | 0 |
| Kursdifferenser | 9 | 3 |
| Budgetårets saldo | -1 296 | -1 836 |
| Källa: Uppgifter från fonden. I tabellen sammanfattas de uppgifter som fonden lagt fram i sina räkenskaper. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från kommissionen

17 090

16 500

Övriga inkomster

47

62

Finansiella inkomster

35

57

Inkomster totalt (a)

17 172

16 619

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

8 927

9 111

Överförda anslag

109

216

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

968

938

Överförda anslag

224

683

Drift - avdelning III i budgeten

Betalningar

3 733

3 290

Överförda anslag

2 817

3 105

Utgifter totalt (b)

16 778

17 343

Budgetårets resultat (a - b)

394

- 724

Saldo som förts över från det föregående budgetåret

-1 836

-1 209

Överförda anslag som har förfallit

118

81

Belopp för återanvändning som förts över från det föregående budgetåret och inte utnyttjats

19

13

Erhållna inkomster från Phare

639

0

Ännu ej erhållna inkomster från Phare

361

0

Utgifter Phare

-1 000

0

Kursdifferenser

9

3

Budgetårets saldo

-1 296

-1 836

Källa: Uppgifter från fonden. I tabellen sammanfattas de uppgifter som fonden lagt fram i sina räkenskaper.

| 2. | Europaparlamentet förväntar sig att fonden från och med nu korrekt skall föra in bidrag eller anslag som den erhåller utanför budgeten i sin budget, i överensstämmelse med revisionsrättens iakttagelse. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet förväntar sig att fonden från och med nu korrekt skall föra in bidrag eller anslag som den erhåller utanför budgeten i sin budget, i överensstämmelse med revisionsrättens iakttagelse.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar fonden att fortsätta med att utveckla synergier med andra organ och särskilt med Europeiska arbetsmiljöbyrån liksom med Eurostat för att undvika överlappning och bygga på kompletterande aspekter inom ramen för ett gemensamt tematiskt ansvar. Parlamentet förväntar sig att sådana synergier skall stärkas genom informationsutbyte om bästa metoder för att förbättra resultaten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar fonden att fortsätta med att utveckla synergier med andra organ och särskilt med Europeiska arbetsmiljöbyrån liksom med Eurostat för att undvika överlappning och bygga på kompletterande aspekter inom ramen för ett gemensamt tematiskt ansvar. Parlamentet förväntar sig att sådana synergier skall stärkas genom informationsutbyte om bästa metoder för att förbättra resultaten.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar fondens jämställdhetspolitik och dess arbete för att integrera jämställdhetsfrågor i sin verksamhet och uppmuntrar den att regelbundet följa upp och utvärdera denna politik för att säkerställa att den genomförs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar fondens jämställdhetspolitik och dess arbete för att integrera jämställdhetsfrågor i sin verksamhet och uppmuntrar den att regelbundet följa upp och utvärdera denna politik för att säkerställa att den genomförs.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar fondens åtagande för att sprida sina rön till medborgare och de åtgärder den har vidtagit för att utveckla och stärka fondens strategi för information och kommunikation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar fondens åtagande för att sprida sina rön till medborgare och de åtgärder den har vidtagit för att utveckla och stärka fondens strategi för information och kommunikation.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 6. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 7. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen. (7) |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen. (7)

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 12. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 13. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen (text utgår) snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen (text utgår) snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 14. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 16. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 21. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 22. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 25. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 75.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 25.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 53.

(6)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(7)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(8)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0103

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6852/2005 - C6-0073/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6852/2005 - C6-0073/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (3) och särskilt artikel 13 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (3) och särskilt artikel 13 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska miljöbyrån, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska miljöbyrån, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 23.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 1.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska miljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0209/2004 - C6-0228/2004 - 2004/2053(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska miljöbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6852/2005 - C6-0073/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6852/2005 - C6-0073/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (3) och särskilt artikel 13 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (3) och särskilt artikel 13 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | välkomnade att byrån inrättat ett internt revisionsorgan, |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

välkomnade att byrån inrättat ett internt revisionsorgan,

| — | uppmanade byrån att lägga fram sin analys av möjligheten att använda differentierade anslag för finansiering av avtal med Europeiska ämnescentrum i syfte att reducera nivån för överförda anslag, och |
| --- | --- |

—

uppmanade byrån att lägga fram sin analys av möjligheten att använda differentierade anslag för finansiering av avtal med Europeiska ämnescentrum i syfte att reducera nivån för överförda anslag, och

| — | uppmanade byrån att skyndsamt korrigera situationen med avseende på byråns system för registrering och arkivering och att rätta till de brister som revisionsrätten flera gånger har kritiserat när det gäller understödjande dokumentation av betalningar. |
| --- | --- |

—

uppmanade byrån att skyndsamt korrigera situationen med avseende på byråns system för registrering och arkivering och att rätta till de brister som revisionsrätten flera gånger har kritiserat när det gäller understödjande dokumentation av betalningar.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska miljöbyrån för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från gemenskapen | 21 380 | 18 749 |
| Övriga bidrag | 8 423 | 1 136 |
| Övriga inkomster | 89 | 198 |
| Totalt inkomster (a) | 29 891 | 20 083 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 11 123 | 9 714 |
| Överförda anslag | 315 | 1 018 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 2 447 | 2 054 |
| Överförda anslag | 395 | 247 |
| Drift - avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 5 997 | 6 493 |
| Överförda anslag | 7 008 | 5 611 |
| Totalt utgifter (b) | 27 284 | 25 136 |
| Budgetårets resultat (a - b) | 2 607 | -5 053 |
| Överfört saldo från föregående år | -7 427 | -3 275 |
| Överförda anslag som förfallit | 617 | 889 |
| Belopp för återanvändning från det föregående budgetåret som inte utnyttjats | 36 | 8 |
| Kursdifferenser | - 4 | 4 |
| Justeringspost | - 18 | 0 |
| Budgetårets saldo | -4 190 | -7 427 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: Uppgifter från byrån. I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån har lagt fram i sina räkenskaper. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska miljöbyrån för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från gemenskapen

21 380

18 749

Övriga bidrag

8 423

1 136

Övriga inkomster

89

198

Totalt inkomster (a)

29 891

20 083

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

11 123

9 714

Överförda anslag

315

1 018

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

2 447

2 054

Överförda anslag

395

247

Drift - avdelning III i budgeten

Betalningar

5 997

6 493

Överförda anslag

7 008

5 611

Totalt utgifter (b)

27 284

25 136

Budgetårets resultat (a - b)

2 607

-5 053

Överfört saldo från föregående år

-7 427

-3 275

Överförda anslag som förfallit

617

889

Belopp för återanvändning från det föregående budgetåret som inte utnyttjats

36

8

Kursdifferenser

- 4

4

Justeringspost

- 18

0

Budgetårets saldo

-4 190

-7 427

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: Uppgifter från byrån. I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån har lagt fram i sina räkenskaper.

| 2. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att betalningskrav inte utfärdas systematiskt när fordringar har konstaterats och byråns svar på den iakttagelsen. Parlamentet förväntar sig att byrån från och med nu noggrant skall följa de bestämmelser som föreskrivs i budgetförordningen i detta avseende. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att betalningskrav inte utfärdas systematiskt när fordringar har konstaterats och byråns svar på den iakttagelsen. Parlamentet förväntar sig att byrån från och med nu noggrant skall följa de bestämmelser som föreskrivs i budgetförordningen i detta avseende.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som byrån vidtagit för att stärka sin förmåga att hantera finansiella transaktioner, inklusive dess förberedelser för att införa ett system för periodiserad redovisning. Parlamentet förväntar sig att få fullständig information om de resultat som byrån uppnått i samband med att direktören lägger fram årsrapporten för budgetåret 2004. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som byrån vidtagit för att stärka sin förmåga att hantera finansiella transaktioner, inklusive dess förberedelser för att införa ett system för periodiserad redovisning. Parlamentet förväntar sig att få fullständig information om de resultat som byrån uppnått i samband med att direktören lägger fram årsrapporten för budgetåret 2004.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar byråns jämställdhetspolitik och dess arbete för att integrera jämställdhetsfrågor i sin verksamhet och uppmuntrar den att regelbundet följa upp och utvärdera denna politik för att säkerställa att den genomförs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar byråns jämställdhetspolitik och dess arbete för att integrera jämställdhetsfrågor i sin verksamhet och uppmuntrar den att regelbundet följa upp och utvärdera denna politik för att säkerställa att den genomförs.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att byråns sammanställning över sin personal efter kön, kategori, nationalitet och lönegrad inte gör det möjligt för Europaparlamentet att bedöma balansen mellan kvinnor och män inom och mellan olika kategorier och lönegrader. Parlamentet begär att en sådan sammanställning skall göras tillgänglig i framtiden, eftersom det är ett viktigt verktyg för att bedöma jämställdhetsplaner och könsbalans inom en organisation. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att byråns sammanställning över sin personal efter kön, kategori, nationalitet och lönegrad inte gör det möjligt för Europaparlamentet att bedöma balansen mellan kvinnor och män inom och mellan olika kategorier och lönegrader. Parlamentet begär att en sådan sammanställning skall göras tillgänglig i framtiden, eftersom det är ett viktigt verktyg för att bedöma jämställdhetsplaner och könsbalans inom en organisation.

| 6. | Europaparlamentet anser att Europeiska miljöbyrån är en källa till viktig miljöinformation för alla EUinstitutioner och för utformningen av politiken. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att byrån har kunnat omvandla en del komplicerad teknisk information till användarvänlig information och vidarebefordra sina slutsatser till allmänheten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att Europeiska miljöbyrån är en källa till viktig miljöinformation för alla EUinstitutioner och för utformningen av politiken. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att byrån har kunnat omvandla en del komplicerad teknisk information till användarvänlig information och vidarebefordra sina slutsatser till allmänheten.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska miljöbyråns strategi för kommunikation med medborgare och uppmuntrar byrån att kontinuerligt utveckla och utvärdera den. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska miljöbyråns strategi för kommunikation med medborgare och uppmuntrar byrån att kontinuerligt utveckla och utvärdera den.

| 8. | Europaparlamentet understryker att miljöprogrammens resultat ofta påverkas negativt av bristen på miljökonsekvensbeskrivningar inom annan gemenskapslagstiftning och andra gemenskapsprogram. Parlamentet anser att Europeiska miljöbyrån skulle kunna ge stöd till utformningen av politiken genom att ytterligare utveckla sitt arbete med miljökonsekvensbeskrivningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att miljöprogrammens resultat ofta påverkas negativt av bristen på miljökonsekvensbeskrivningar inom annan gemenskapslagstiftning och andra gemenskapsprogram. Parlamentet anser att Europeiska miljöbyrån skulle kunna ge stöd till utformningen av politiken genom att ytterligare utveckla sitt arbete med miljökonsekvensbeskrivningar.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 9. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 10. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7).

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 15. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i rambudgetförordningen 2343/2002. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i rambudgetförordningen 2343/2002.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 19. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 21. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 25. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 28. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 23.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 1.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 14.

(6)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(7)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(8)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0104

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6851/2005 - C6-0069/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6851/2005 - C6-0069/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1654/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2062/94 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (3) och särskilt artikel 14 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1654/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2062/94 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (3) och särskilt artikel 14 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2003 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2003 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 1.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 38.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska arbetsmiljöbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0213/2004 - C6-0232/2004 - 2004/2061(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6851/2005 - C6-0069/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6851/2005 - C6-0069/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1654/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2062/94 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (3) och särskilt artikel 14 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1654/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2062/94 om upprättande av en europeisk arbetsmiljöbyrå (3) och särskilt artikel 14 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | insisterade på att byrån måste förbättra planeringen av sin verksamhet för att minska de stora överföringarna av driftsanslag, och |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

insisterade på att byrån måste förbättra planeringen av sin verksamhet för att minska de stora överföringarna av driftsanslag, och

| — | uppmanade byrån att använda de erfarenheter som gjorts med att förvalta 2002 års stödprogram för små och medelstora företag för att åstadkomma en striktare förvaltning och bättre valuta för pengarna i framtida program. |
| --- | --- |

—

uppmanade byrån att använda de erfarenheter som gjorts med att förvalta 2002 års stödprogram för små och medelstora företag för att åstadkomma en striktare förvaltning och bättre valuta för pengarna i framtida program.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från gemenskapen | 11 641 | 12 324 |
| Övriga bidrag | 66 | 252 |
| Övriga inkomster | 157 | 81 |
| Inkomster från Phare | 824 | 0 |
| Inkomster totalt (a) | 12 688 | 12 657 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 3 245 | 3 024 |
| Överförda anslag | 87 | 136 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 1 146 | 1 140 |
| Överförda anslag | 186 | 247 |
| Drift - avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 2 559 | 2 030 |
| Överförda anslag | 5 859 | 5 623 |
| Utgifter för Phare |
| Betalningar | 548 | 0 |
| Överförda anslag | 502 | 0 |
| Utgifter totalt (b) | 14 131 | 12 199 |
| Budgetårets resultat (c = a-b)
   (6) | - 1 443 | 458 |
| Saldo som överförts från det föregående budgetåret | - 1 108 | - 2 185 |
| Överförda anslag från det föregående budgetåret som förfallit | 766 | 609 |
| Belopp för återanvändning som förts över från det föregående budgetåret och som inte utnyttjats | 1 | 0 |
| Betalningar av åtaganden som förföll 2002 | - 191 | 0 |
| Kursdifferens | 4 | 4 |
| Justeringspost | - 16 | 7 |
| Budgetårets resultat före korrigeringar (d) | - 1 987 | - 1 108 |
| Budgetinkomster som skall återvinnas | 850 | 0 |
| Övriga inkomster som skall återvinnas | 3 | 0 |
| Förvärv av fast egendom | 207 | 0 |
| Avskrivningar (7) | - 186 | 0 |
| Övriga utgifter | - 1 | 0 |
| Korrigeringar (e) | 873 | 0 |
| Budgetårets saldo (d + e)
   (8) | - 1 113 | - 1 108 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: Uppgifter från byrån. I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska arbetsmiljöbyrån för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från gemenskapen

11 641

12 324

Övriga bidrag

66

252

Övriga inkomster

157

81

Inkomster från Phare

824

0

Inkomster totalt (a)

12 688

12 657

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

3 245

3 024

Överförda anslag

87

136

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

1 146

1 140

Överförda anslag

186

247

Drift - avdelning III i budgeten

Betalningar

2 559

2 030

Överförda anslag

5 859

5 623

Utgifter för Phare

Betalningar

548

0

Överförda anslag

502

0

Utgifter totalt (b)

14 131

12 199

Budgetårets resultat (c = a-b)
   (6)

- 1 443

458

Saldo som överförts från det föregående budgetåret

- 1 108

- 2 185

Överförda anslag från det föregående budgetåret som förfallit

766

609

Belopp för återanvändning som förts över från det föregående budgetåret och som inte utnyttjats

1

0

Betalningar av åtaganden som förföll 2002

- 191

0

Kursdifferens

4

4

Justeringspost

- 16

7

Budgetårets resultat före korrigeringar (d)

- 1 987

- 1 108

Budgetinkomster som skall återvinnas

850

0

Övriga inkomster som skall återvinnas

3

0

Förvärv av fast egendom

207

0

Avskrivningar (7)

- 186

0

Övriga utgifter

- 1

0

Korrigeringar (e)

873

0

Budgetårets saldo (d + e)
   (8)

- 1 113

- 1 108

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: Uppgifter från byrån. I tabellen sammanfattas de uppgifter som byrån lagt fram i sina räkenskaper.

| 2. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de ansträngningar som byrån gjort, vilka har resulterat i en betydande minskning av överföringar av driftsanslag till kommande år. Parlamentet delar revisionsrättens uppfattning att andelen överförda driftsanslag fortfarande är hög och förväntar sig att byrån skall göra större insatser för att minska fortsatta överföringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de ansträngningar som byrån gjort, vilka har resulterat i en betydande minskning av överföringar av driftsanslag till kommande år. Parlamentet delar revisionsrättens uppfattning att andelen överförda driftsanslag fortfarande är hög och förväntar sig att byrån skall göra större insatser för att minska fortsatta överföringar.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar i detta avseende byrån att genomföra en plan för att reducera överföringarna. En sådan plan skulle föreskriva årliga mål för minskningen som är förenliga med genomförandecykeln för dess arbetsprogram. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar i detta avseende byrån att genomföra en plan för att reducera överföringarna. En sådan plan skulle föreskriva årliga mål för minskningen som är förenliga med genomförandecykeln för dess arbetsprogram.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar byrån att tydligt ange vilka av dess driftsutgifter som skulle vara mest betjänta av finansiering genom differentierade anslag. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar byrån att tydligt ange vilka av dess driftsutgifter som skulle vara mest betjänta av finansiering genom differentierade anslag.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till byrån att införa en striktare planering och förbättra kontrollen över sina driftsutgifter. Parlamentet uppmanar byrån att fortsätta sitt arbete med att fastställa mål som är mera fokuserade och realistiska i praktiken, vilket kommissionen föreslog i sin utvärdering av byrån 2003. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till byrån att införa en striktare planering och förbättra kontrollen över sina driftsutgifter. Parlamentet uppmanar byrån att fortsätta sitt arbete med att fastställa mål som är mera fokuserade och realistiska i praktiken, vilket kommissionen föreslog i sin utvärdering av byrån 2003.

| 6. | Europaparlamentet noterar byråns förklaring när det gäller dess arbete med att genomföra sitt arbetsprogram i samarbete med ett minskat antal ämnescentrum. Parlamentet uppmanar byrån att i sin årliga verksamhetsrapport för 2004 lägga fram en analys över vad den har lärt sig av sitt arbete med de ämnescentrum som det hänvisas till i förordningen om upprättandet av byrån. Analysen skall ge en förklaring till fördelarna och nackdelarna med den här typen av samarbete. Parlamentet uppmanar byrån att i sin rapport belysa mervärdet av de resultat som uppnåtts hittills. Parlamentet uppmuntrar också byrån att ytterligare stärka övervakningen och kontrollen av de kostnader som ämnescentren uppger samt att begära ett intyg över deras arbete från en extern revisor, så som revisionsrätten har föreslagit. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar byråns förklaring när det gäller dess arbete med att genomföra sitt arbetsprogram i samarbete med ett minskat antal ämnescentrum. Parlamentet uppmanar byrån att i sin årliga verksamhetsrapport för 2004 lägga fram en analys över vad den har lärt sig av sitt arbete med de ämnescentrum som det hänvisas till i förordningen om upprättandet av byrån. Analysen skall ge en förklaring till fördelarna och nackdelarna med den här typen av samarbete. Parlamentet uppmanar byrån att i sin rapport belysa mervärdet av de resultat som uppnåtts hittills. Parlamentet uppmuntrar också byrån att ytterligare stärka övervakningen och kontrollen av de kostnader som ämnescentren uppger samt att begära ett intyg över deras arbete från en extern revisor, så som revisionsrätten har föreslagit.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att byrån inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att byrån inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att byrån inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att byrån inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att byrån inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att byrån inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar byråns engagemang för att informera medborgarna om dess verksamhet och hoppas se fler åtgärder i framtiden för att utveckla och stärka byråns strategi för information och kommunikation. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar byråns engagemang för att informera medborgarna om dess verksamhet och hoppas se fler åtgärder i framtiden för att utveckla och stärka byråns strategi för information och kommunikation.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 9. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 10. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (9) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen. (10) |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (9) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen. (10)

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 15. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 19. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (11) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (11) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 21. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 25. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 28. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 1.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 38.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 8.

(6)  Beräkning enligt principerna i artikel 15 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1150/2000 av den 22 maj 2000 (EGT L 130, 31.5.2000, s. 8).

(7)  Byrån har 2003 för första gången gjort avskrivningar på sina anläggningstillgångar.

(8)  Det negativa kontosaldot beror på att överföringarna fortsätter att likställas med utgifter utan att det görs några korrigeringar i bokföringen. En grov beräkning av den korrigering som behöver göras pekar på att budgetårets verkliga saldo borde vara i storleksordningen 1 miljon euro.

(9)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(10)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(11)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0105

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6- 0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003 samt myndighetens svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003 samt myndighetens svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6860/2005 - C6-0070/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6860/2005 - C6-0070/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1647/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 2309/93 om gemenskapsförfaranden för godkännande för försäljning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (3) och särskilt artikel 57a i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1647/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 2309/93 om gemenskapsförfaranden för godkännande för försäljning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (3) och särskilt artikel 57a i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 30.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 19.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska läkemedelsmyndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003(N6-0212/2004 - C6-0231/2004 - 2004/2056(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003 samt myndighetens svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåret 2003 samt myndighetens svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6860/2005 - C6-0070/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6860/2005 - C6-0070/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1647/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 2309/ 93 om gemenskapsförfaranden för godkännande för försäljning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (3) och särskilt artikel 57a i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1647/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 2309/ 93 om gemenskapsförfaranden för godkännande för försäljning av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (3) och särskilt artikel 57a i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för verkställande direktören för myndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | välkomnade den överenskommelse som träffats mellan myndigheten och kommissionen om utbetalning av gemenskapens bidrag i delbetalningar, samtidigt som det framhöll att situationen med avseende på överföringar bör förbättras, |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för verkställande direktören för myndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

välkomnade den överenskommelse som träffats mellan myndigheten och kommissionen om utbetalning av gemenskapens bidrag i delbetalningar, samtidigt som det framhöll att situationen med avseende på överföringar bör förbättras,

| — | betraktade som pragmatisk den lösning man kommit fram till med avseende på räkenskapernas inkomstsida varigenom det positiva saldot fördes in som inkomster avsatta för särskilda ändamål för följande budgetår, och |
| --- | --- |

—

betraktade som pragmatisk den lösning man kommit fram till med avseende på räkenskapernas inkomstsida varigenom det positiva saldot fördes in som inkomster avsatta för särskilda ändamål för följande budgetår, och

| — | noterade myndighetens ansträngningar för att förbättra sina förfaranden för internkontroll och välkomnade dess beslut att inrätta en internrevisionsenhet. |
| --- | --- |

—

noterade myndighetens ansträngningar för att förbättra sina förfaranden för internkontroll och välkomnade dess beslut att inrätta en internrevisionsenhet.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002
   (6) |
| Inkomster |
| Avgifter i anslutning till godkännande för försäljning på marknaden | 58 657 | 38 372 |
| Bidrag från kommissionen, inklusive bidrag från EES | 19 786 | 14 846 |
| Bidrag från gemenskapen för särläkemedel | 2 814 | 2 407 |
| Bidrag för gemenskapsprogram | 1 208 | 9 |
| Inkomster i anslutning till administrativ verksamhet | 2 153 | 1 688 |
| Övriga inkomster | 848 | 54 |
| Totalt (a) | 85 466 | 57 376 |
| Utgifter (7) |
| Personal | 29 663 | 26 216 |
| Administration | 10 905 | 10 718 |
| Drift | 32 838 | 21 467 |
| Avskrivningar | 2 364 | 0 |
| Totalt (b) | 75 770 | 58 401 |
| Resultat (c = a - b) | 9 696 | -1 025 |
| Övrigt |
| Överförda anslag från det föregående budgetåret som förfallit (d) | 823 | 1 377 |
| Kursdifferenser och andra justeringar (e) | 413 | - 352 |
| Budgetårets resultat (c + d + e) | 10 932 | 0 |
| Källa: Uppgifter från myndigheten. I tabellen sammanfattas de uppgifter som myndigheten lagt fram i sina räkenskaper. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska läkemedelsmyndigheten för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002
   (6)

Inkomster

Avgifter i anslutning till godkännande för försäljning på marknaden

58 657

38 372

Bidrag från kommissionen, inklusive bidrag från EES

19 786

14 846

Bidrag från gemenskapen för särläkemedel

2 814

2 407

Bidrag för gemenskapsprogram

1 208

9

Inkomster i anslutning till administrativ verksamhet

2 153

1 688

Övriga inkomster

848

54

Totalt (a)

85 466

57 376

Utgifter (7)

Personal

29 663

26 216

Administration

10 905

10 718

Drift

32 838

21 467

Avskrivningar

2 364

0

Totalt (b)

75 770

58 401

Resultat (c = a - b)

9 696

-1 025

Övrigt

Överförda anslag från det föregående budgetåret som förfallit (d)

823

1 377

Kursdifferenser och andra justeringar (e)

413

- 352

Budgetårets resultat (c + d + e)

10 932

0

Källa: Uppgifter från myndigheten. I tabellen sammanfattas de uppgifter som myndigheten lagt fram i sina räkenskaper.

| 2. | Europaparlamentet noterar myndighetens ansträngningar under 2004 för att stärka sitt system för förvaltning av anläggningstillgångar och det faktum att alla dess tillgångar nu förs in i det nya förvaltningssystemet i enlighet med kommissionens harmoniserade kontoplan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar myndighetens ansträngningar under 2004 för att stärka sitt system för förvaltning av anläggningstillgångar och det faktum att alla dess tillgångar nu förs in i det nya förvaltningssystemet i enlighet med kommissionens harmoniserade kontoplan.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar myndigheten att vidta ytterligare åtgärder för att stärka sitt system för internkontroll. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar myndigheten att vidta ytterligare åtgärder för att stärka sitt system för internkontroll.

| 4. | Europaparlamentet förväntar sig att myndigheten skall bygga vidare på redan vidtagna åtgärder för att svara mot revisionsrättens iakttagelse vad gäller tillämpningen av förhandlade förfaranden vid upphandlingar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet förväntar sig att myndigheten skall bygga vidare på redan vidtagna åtgärder för att svara mot revisionsrättens iakttagelse vad gäller tillämpningen av förhandlade förfaranden vid upphandlingar.

| 5. | Europaparlamentet noterar de klargöranden som myndigheten lämnat om de åtgärder den vidtog för att avhjälpa problem som påpekats av revisionsrätten med avseende på hur urvalsförfaranden används vid personalrekrytering. Parlamentet uppmanar myndigheten att fortsätta sina ansträngningar för att konsolidera den nödvändiga tydligheten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar de klargöranden som myndigheten lämnat om de åtgärder den vidtog för att avhjälpa problem som påpekats av revisionsrätten med avseende på hur urvalsförfaranden används vid personalrekrytering. Parlamentet uppmanar myndigheten att fortsätta sina ansträngningar för att konsolidera den nödvändiga tydligheten.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som myndigheten gjort för att ge vårdpersonal och allmänheten användbar och meningsfull information om läkemedel och bästa sättet att använda dem samt om resultatet av myndighetens arbete i stort. Parlamentet förväntar sig att få fullständig information om myndighetens arbete med att ta fram en tillförlitlig och heltäckande kommunikationsstrategi. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som myndigheten gjort för att ge vårdpersonal och allmänheten användbar och meningsfull information om läkemedel och bästa sättet att använda dem samt om resultatet av myndighetens arbete i stort. Parlamentet förväntar sig att få fullständig information om myndighetens arbete med att ta fram en tillförlitlig och heltäckande kommunikationsstrategi.

| 7. | Europaparlamentet noterar att systemet för övervakning av läkemedelsprodukter (databasen EudraVigilance) fortfarande inte har tagits i fullt bruk. Parlamentet uppmanar byrån och de berörda nationella myndigheterna att avsluta arbetet utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att systemet för övervakning av läkemedelsprodukter (databasen EudraVigilance) fortfarande inte har tagits i fullt bruk. Parlamentet uppmanar byrån och de berörda nationella myndigheterna att avsluta arbetet utan ytterligare dröjsmål.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar myndighetens engagemang för jämställdhet men beklagar att det inte finns en jämställdhetsplan och förväntar sig att myndigheten inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att myndigheten inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmuntrar myndigheten att regelbundet följa upp och utvärdera sådana åtgärder för att säkerställa att de genomförs. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar myndighetens engagemang för jämställdhet men beklagar att det inte finns en jämställdhetsplan och förväntar sig att myndigheten inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att myndigheten inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet uppmuntrar myndigheten att regelbundet följa upp och utvärdera sådana åtgärder för att säkerställa att de genomförs.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Europeiska läkemedelsmyndigheten är det enda organet där det finns fler kvinnor än män i lönegrad A. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att Europeiska läkemedelsmyndigheten är det enda organet där det finns fler kvinnor än män i lönegrad A.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar myndighetens engagemang för tydlighet och de åtgärder den vidtagit för att förbättra sin strategi för information och kommunikation till patienter och vårdpersonal. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar myndighetens engagemang för tydlighet och de åtgärder den vidtagit för att förbättra sin strategi för information och kommunikation till patienter och vårdpersonal.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 11. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 12. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (8) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (9). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (8) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (9).

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 14. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 17. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 19. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 21. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (10) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (10) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 23. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 26. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 27. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 29.Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. | Öv |
| --- | --- |

29.Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Öv

ergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 30. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 30.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 19.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 20.

(6)  Uppgifterna för budgetåret 2002 har inte räknats om enligt de redovisningsprinciper som använts för budgetåret 2003 (se punkt 8 i rapporten).

(7)  Värderingen av den andel av överförda anslag som skall betraktas som budgetårets utgifter har utgått från helheten och inte från en undersökning av enskilda transaktioner.

(8)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(9)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(10)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0106

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6859/2005 - C6-0068/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6859/2005 - C6-0068/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1645/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2965/94 om upprättande av ett översättningscentrum för Europeiska unionens organ (3) och särskilt artikel 14 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1645/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2965/94 om upprättande av ett översättningscentrum för Europeiska unionens organ (3) och särskilt artikel 14 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 46.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 13.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0214/2004 - C6-0233/2004 - 2004/2062(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6859/2005 - C6-0068/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6859/2005 - C6-0068/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1645/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2965/94 om upprättande av ett översättningscentrum för Europeiska unionens organ (3) och särskilt artikel 14 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1645/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 2965/94 om upprättande av ett översättningscentrum för Europeiska unionens organ (3) och särskilt artikel 14 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för centrumet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | välkomnade de resultat som centrumet uppnått när det gäller att reducera överföringarna, |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för centrumet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

välkomnade de resultat som centrumet uppnått när det gäller att reducera överföringarna,

| — | noterade centrumets ansträngningar för att finna en hållbar lösning på hur det positiva saldot från ett budgetår skall redovisas som inkomst för det följande budgetåret i dess räkenskaper, och |
| --- | --- |

—

noterade centrumets ansträngningar för att finna en hållbar lösning på hur det positiva saldot från ett budgetår skall redovisas som inkomst för det följande budgetåret i dess räkenskaper, och

| — | godkände centrumets ansträngningar i syfte att få till stånd en tillfredsställande lösning på lokalfrågan. |
| --- | --- |

—

godkände centrumets ansträngningar i syfte att få till stånd en tillfredsställande lösning på lokalfrågan.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Rörelseintäkter |
| Fakturering under budgetåret | 22 075 | 18 113 |
| Övriga intäkter | 223 | 291 |
| Totalt (a) | 22 298 | 18 404 |
| Rörelsekostnader |
| Löpande kostnader | 18 255 | 18 446 |
| Totalt (b) | 18 255 | 18 446 |
| Rörelseresultat (c = a - b) | 4 043 | - 42 |
| Finansiella intäkter |
| Bankräntor | 387 | 495 |
| Valutakursvinster | 1 | 2 |
| Totalt (d) | 388 | 497 |
| Finansiella kostnader |
| Bankavgifter | 10 | 0 |
| Totalt (e) | 10 | 0 |
| Finansiellt resultat (f = d - e) | 378 | 497 |
| Ordinärt resultat (g = c + f) | 4 421 | 455 |
| Extraordinära intäkter (h) | 19 | 0 |
| Extraordinära kostnader (i) | 9 | 0 |
| Extraordinärt resultat (j = h - i)) | 10 | 0 |
| Budgetårets ekonomiska resultat (g + j) | 4 431 | 455 |
| Källa: Uppgifter från centrumet. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Översättningscentrum för Europeiska unionens organ för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Rörelseintäkter

Fakturering under budgetåret

22 075

18 113

Övriga intäkter

223

291

Totalt (a)

22 298

18 404

Rörelsekostnader

Löpande kostnader

18 255

18 446

Totalt (b)

18 255

18 446

Rörelseresultat (c = a - b)

4 043

- 42

Finansiella intäkter

Bankräntor

387

495

Valutakursvinster

1

2

Totalt (d)

388

497

Finansiella kostnader

Bankavgifter

10

0

Totalt (e)

10

0

Finansiellt resultat (f = d - e)

378

497

Ordinärt resultat (g = c + f)

4 421

455

Extraordinära intäkter (h)

19

0

Extraordinära kostnader (i)

9

0

Extraordinärt resultat (j = h - i))

10

0

Budgetårets ekonomiska resultat (g + j)

4 431

455

Källa: Uppgifter från centrumet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar centrumet och kommissionen att fortsätta arbetet för att nå en tillfredsställande lösning i frågan om avsättningar för pensioner för centrumets anställda. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar centrumet och kommissionen att fortsätta arbetet för att nå en tillfredsställande lösning i frågan om avsättningar för pensioner för centrumets anställda.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar centrumet och kommissionen att informera parlamentet om resultatet av försöken att nå en lösning i frågan om avsättningar för pensioner för centrumets anställda. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar centrumet och kommissionen att informera parlamentet om resultatet av försöken att nå en lösning i frågan om avsättningar för pensioner för centrumets anställda.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att ett samförståndsavtal, som löser problemet med kostnaderna för centrumets användning av byggnaden Nouvel Hémicycle, har undertecknats mellan centrumet och myndigheterna i Luxemburg under 2004. Parlamentet förväntar sig att fullständig information i denna fråga kommer att lämnas i direktörens årsrapport för 2004. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att ett samförståndsavtal, som löser problemet med kostnaderna för centrumets användning av byggnaden Nouvel Hémicycle, har undertecknats mellan centrumet och myndigheterna i Luxemburg under 2004. Parlamentet förväntar sig att fullständig information i denna fråga kommer att lämnas i direktörens årsrapport för 2004.

| 5. | Europaparlamentet noterar centrumets oro när det gäller kalendern i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, enligt vilken revisionsrätten skall meddela sina iakttagelser i fråga om de preliminära redovisningarna från organen senast den 15 juni (artikel 83.1) och direktörerna skall överlämna de slutliga redovisningarna, tillsammans med styrelsens yttrande, till kommissionens räkenskapsförare senast den 1 juli (artikel 83.3). Parlamentet är medvetet om de svårigheter detta innebär, nämligen att hinna få styrelsens yttrande under tiden mellan dessa två datum. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar centrumets oro när det gäller kalendern i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, enligt vilken revisionsrätten skall meddela sina iakttagelser i fråga om de preliminära redovisningarna från organen senast den 15 juni (artikel 83.1) och direktörerna skall överlämna de slutliga redovisningarna, tillsammans med styrelsens yttrande, till kommissionens räkenskapsförare senast den 1 juli (artikel 83.3). Parlamentet är medvetet om de svårigheter detta innebär, nämligen att hinna få styrelsens yttrande under tiden mellan dessa två datum.

| 6. | Europaparlamentet noterar och beklagar att centrumet inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att det inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att centrumet inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar och beklagar att centrumet inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att det inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att centrumet inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar centrumets engagemang för att informera medborgarna om dess verksamhet och hoppas se fler åtgärder i framtiden för att utveckla och stärka centrumets strategi för information och kommunikation. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar centrumets engagemang för att informera medborgarna om dess verksamhet och hoppas se fler åtgärder i framtiden för att utveckla och stärka centrumets strategi för information och kommunikation.

| 8. | Europaparlamentet noterar, efter information från centrumet, att det pris per sida som anges i budgeten för 2003 och som fakturerats av centrumet är 77,50 euro, vilket inkluderar alla centrumets kostnader (personal, lokaler, IT, utrustning, frilansöversättningar, pensionskostnader och sociala avgifter) liksom centrumets interna språkliga kvalitetskontroller, formatering och uppdatering samt alla nödvändiga administrativa kostnader för att lägga ut uppdrag externt. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de olika översättningstjänsternas resultat och mervärde samt kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar, efter information från centrumet, att det pris per sida som anges i budgeten för 2003 och som fakturerats av centrumet är 77,50 euro, vilket inkluderar alla centrumets kostnader (personal, lokaler, IT, utrustning, frilansöversättningar, pensionskostnader och sociala avgifter) liksom centrumets interna språkliga kvalitetskontroller, formatering och uppdatering samt alla nödvändiga administrativa kostnader för att lägga ut uppdrag externt. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera de olika översättningstjänsternas resultat och mervärde samt kostnadseffektivitet.

| 9. | Europaparlamentet noterar att interna översättningar är nödvändiga med hänsyn till säkerhet, sekretess, hastighet eller särskilda kvalifikationer. Parlamentet noterar även att centrumet samarbetar med externa översättare när kvalitetskriterierna kan uppfyllas och att 40 procent av centrumets sammanlagda produktion 2003 lades ut externt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att interna översättningar är nödvändiga med hänsyn till säkerhet, sekretess, hastighet eller särskilda kvalifikationer. Parlamentet noterar även att centrumet samarbetar med externa översättare när kvalitetskriterierna kan uppfyllas och att 40 procent av centrumets sammanlagda produktion 2003 lades ut externt.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 10. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 11. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7).

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 13. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 16. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 20. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 22. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 25. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 26. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 29. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 46.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 13.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 27.

(6)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(7)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(8)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0107

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2003 (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003 samt Eurojusts svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003 samt Eurojusts svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6856/2005 - C6-0063/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6856/2005 - C6-0063/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets beslut 2003/659/RIF av den 18 juni 2003 om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (3) och särskilt artikel 36 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets beslut 2003/659/RIF av den 18 juni 2003 om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (3) och särskilt artikel 36 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till den administrativa direktören för Eurojust, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till den administrativa direktören för Eurojust, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 61.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 44.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för den administrativa direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2003 (N6-0220/2004 - C6-0239/2004 - 2004/2063(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003 samt Eurojusts svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Eurojust för budgetåret 2003 samt Eurojusts svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6856/2005 - C6-0063/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6856/2005 - C6-0063/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets beslut 2003/659/RIF av den 18 juni 2003 om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (3) och särskilt artikel 36 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets beslut 2003/659/RIF av den 18 juni 2003 om ändring av beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (3) och särskilt artikel 36 i detta,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005), samt av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005), samt av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | medgav att problem med genomförandet av budgeten berodde på att Eurojust befann sig i inledningen av sin verksamhet och förväntade sig att dessa problem skulle vara lösta till budgetåret 2004, och |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för Eurojust med avseende på genomförandet av dess budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

medgav att problem med genomförandet av budgeten berodde på att Eurojust befann sig i inledningen av sin verksamhet och förväntade sig att dessa problem skulle vara lösta till budgetåret 2004, och

| — | välkomnade Eurojusts beredvillighet att lära av erfarenheter från befintliga institutioner, följa de nya bestämmelserna för räkenskapsföring, internrevision och kontroll och delta i interinstitutionellt samarbete, |
| --- | --- |

—

välkomnade Eurojusts beredvillighet att lära av erfarenheter från befintliga institutioner, följa de nya bestämmelserna för räkenskapsföring, internrevision och kontroll och delta i interinstitutionellt samarbete,

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Eurojust för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Rörelseintäkter |
| Bidrag från gemenskapen | 7 125 | 1 478 |
| Övriga intäkter | 12 | 0 |
| Totalt (a) | 7 137 | 1 478 |
| Rörelsekostnader |
| Inköp av varor och tjänster | 3 228 | 378 |
| Personalkostnader | 2 112 | 256 |
| Avskrivningar | 211 | 29 |
| Total (b) | 5 551 | 663 |
| Budgetårets ekonomiska resultat (a - b) | 1 586 | 815 |
| Källa: Uppgifter från Eurojust. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Eurojust för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Rörelseintäkter

Bidrag från gemenskapen

7 125

1 478

Övriga intäkter

12

0

Totalt (a)

7 137

1 478

Rörelsekostnader

Inköp av varor och tjänster

3 228

378

Personalkostnader

2 112

256

Avskrivningar

211

29

Total (b)

5 551

663

Budgetårets ekonomiska resultat (a - b)

1 586

815

Källa: Uppgifter från Eurojust.

| 2. | Europaparlamentet noterar de framsteg som Eurojust gjort för att lösa problem med genomförandet och efterlevnaden av den nya budgetförordningen. Parlamentet noterar även att de gjorda erfarenheterna har använts för att få bukt med svagheter i kontrollen av budgettransaktioner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar de framsteg som Eurojust gjort för att lösa problem med genomförandet och efterlevnaden av den nya budgetförordningen. Parlamentet noterar även att de gjorda erfarenheterna har använts för att få bukt med svagheter i kontrollen av budgettransaktioner.

| 3. | Europaparlamentet förväntar sig att Eurojust rapporterar ytterligare framsteg på detta område i direktörens årliga verksamhetsrapport för budgetåret 2004. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förväntar sig att Eurojust rapporterar ytterligare framsteg på detta område i direktörens årliga verksamhetsrapport för budgetåret 2004.

| 4. | Europaparlamentet noterar de förklaringar som lämnats av direktören med avseende på hur Eurojust hanterar varje begäran om information som myndigheten får ta emot. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar de förklaringar som lämnats av direktören med avseende på hur Eurojust hanterar varje begäran om information som myndigheten får ta emot.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att Eurojust skall tillämpa bestämmelserna om skydd av personuppgifter strikt för att skydda de medborgerliga rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet förväntar sig att Eurojust skall tillämpa bestämmelserna om skydd av personuppgifter strikt för att skydda de medborgerliga rättigheterna.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att byrån inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att byrån inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att byrån inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att byrån inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att byrån inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att byrån inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 7. | Europaparlamentet begär, mot bakgrund av de betydande svårigheterna att garantera en tillfredsställande finansiering av det allt större antalet oberoende organ, att de nederländska myndigheterna såsom värdar för denna prestigefyllda institution avsevärt skall öka sitt logistiska stöd till Eurojust. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet begär, mot bakgrund av de betydande svårigheterna att garantera en tillfredsställande finansiering av det allt större antalet oberoende organ, att de nederländska myndigheterna såsom värdar för denna prestigefyllda institution avsevärt skall öka sitt logistiska stöd till Eurojust.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 8. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 9. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7).

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 11. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 14. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 15. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 18. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 20. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 23. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 24. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 27. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 61.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 44.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 40.

(6)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(7)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(8)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0108

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2003 (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003 samt stiftelsens svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003 samt stiftelsens svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6853/1/2005 - C6-0072/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6853/1/2005 - C6-0072/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1648/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1360/ 90 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (3) och särskilt artikel 11 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1648/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1360/ 90 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (3) och särskilt artikel 11 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 68.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 22.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2003 (N6-0210/2004 - C6-0229/2004 - 2004/2058(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003 samt stiftelsens svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåret 2003 samt stiftelsens svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6853/1/2005 - C6-0072/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6853/1/2005 - C6-0072/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1648/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (3) och särskilt artikel 11 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1648/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (3) och särskilt artikel 11 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för stiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | noterade stiftelsens framsteg med att reducera överföringarna och uppmanade den att överväga möjligheten att använda differentierade anslag för att ytterligare reducera överföringarna, |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för stiftelsen med avseende på genomförandet av stiftelsens budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

noterade stiftelsens framsteg med att reducera överföringarna och uppmanade den att överväga möjligheten att använda differentierade anslag för att ytterligare reducera överföringarna,

| — | noterade stiftelsens ansträngningar för att efterleva regler för internkontroll, |
| --- | --- |

—

noterade stiftelsens ansträngningar för att efterleva regler för internkontroll,

| — | välkomnade den lösning man kommit fram till om att kommissionen skall betala ut gemenskapens bidrag i delbetalningar för att undvika att problem med kassaflödet uppstår på nytt, och |
| --- | --- |

—

välkomnade den lösning man kommit fram till om att kommissionen skall betala ut gemenskapens bidrag i delbetalningar för att undvika att problem med kassaflödet uppstår på nytt, och

| — | uppmanade stiftelsen att i samarbete med kommissionen komma fram till en lämplig lösning när det gäller hur gemenskapsmedel för externa program som administreras av stiftelsen skall tas upp i dess räkenskaper. |
| --- | --- |

—

uppmanade stiftelsen att i samarbete med kommissionen komma fram till en lämplig lösning när det gäller hur gemenskapsmedel för externa program som administreras av stiftelsen skall tas upp i dess räkenskaper.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från kommissionen | 18 100 | 13 179 |
| Övriga bidragsgivare | 523 | 0 |
| Diverse inkomster | 17 | 23 |
| Finansiella inkomster | 0 | 140 |
| Inkomster totalt (a) | 18 640 | 13 342 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 10 771 | 10 153 |
| Överförda anslag | 329 | 215 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 1 076 | 805 |
| Överförda anslag | 310 | 559 |
| Drift - avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 3 396 | 2 307 |
| Överförda anslag | 1 087 | 2 591 |
| Inkomster avsatta för särskilda ändamål |
| Betalningar | 237 | 0 |
| Överförda anslag | 286 | 0 |
| Utgifter totalt (b) | 17 492 | 16 631 |
| Budgetårets resultat (a - b)
   (6) | 1 148 | -3 289 |
| Saldo som förts över från det föregående budgetåret | -2 155 | 4 055 |
| Överförda anslag från det föregående budgetåret som förfallit | 375 | 424 |
| Återbetalningar till kommissionen | - 703 | -3 352 |
| Kursdifferenser | 17 | 6 |
| Budgetårets saldo | -1 318 | -2 155 |
| Källa: Uppgifter från stiftelsen. I tabellen sammanfattas de uppgifter som stiftelsen lagt fram i sina räkenskaper. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från kommissionen

18 100

13 179

Övriga bidragsgivare

523

0

Diverse inkomster

17

23

Finansiella inkomster

0

140

Inkomster totalt (a)

18 640

13 342

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

10 771

10 153

Överförda anslag

329

215

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

1 076

805

Överförda anslag

310

559

Drift - avdelning III i budgeten

Betalningar

3 396

2 307

Överförda anslag

1 087

2 591

Inkomster avsatta för särskilda ändamål

Betalningar

237

0

Överförda anslag

286

0

Utgifter totalt (b)

17 492

16 631

Budgetårets resultat (a - b)
   (6)

1 148

-3 289

Saldo som förts över från det föregående budgetåret

-2 155

4 055

Överförda anslag från det föregående budgetåret som förfallit

375

424

Återbetalningar till kommissionen

- 703

-3 352

Kursdifferenser

17

6

Budgetårets saldo

-1 318

-2 155

Källa: Uppgifter från stiftelsen. I tabellen sammanfattas de uppgifter som stiftelsen lagt fram i sina räkenskaper.

| 2. | Europaparlamentet noterar att revisionsrätten upprepar sin iakttagelse att gemenskapsmedel för externa program som administreras av stiftelsen (Tempusprogrammet) skall tas upp i dess räkenskaper. Parlamentet noterar även stiftelsens svar på revisionsrättens iakttagelse och förväntar sig att få fullständig information av stiftelsen, i samband med att den årliga verksamhetsrapporten läggs fram, om den lösning om hur sådana medel skall redovisas i stiftelsens räkenskaper för 2004, som skall tas fram i samförstånd med kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att revisionsrätten upprepar sin iakttagelse att gemenskapsmedel för externa program som administreras av stiftelsen (Tempusprogrammet) skall tas upp i dess räkenskaper. Parlamentet noterar även stiftelsens svar på revisionsrättens iakttagelse och förväntar sig att få fullständig information av stiftelsen, i samband med att den årliga verksamhetsrapporten läggs fram, om den lösning om hur sådana medel skall redovisas i stiftelsens räkenskaper för 2004, som skall tas fram i samförstånd med kommissionen.

| 3. | Europaparlamentet noterar även att revisionsrätten kommit fram till att stiftelsen tvingades tillgripa en brådskande överföring från Tempusfonderna för att lösa de tillfälliga problemen i kassaflödet som berodde på att betalningarna av gemenskapens bidrag från kommissionen var försenade. Parlamentet upprepar sin uppmaning till stiftelsen och kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika sådana situationer i framtiden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar även att revisionsrätten kommit fram till att stiftelsen tvingades tillgripa en brådskande överföring från Tempusfonderna för att lösa de tillfälliga problemen i kassaflödet som berodde på att betalningarna av gemenskapens bidrag från kommissionen var försenade. Parlamentet upprepar sin uppmaning till stiftelsen och kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika sådana situationer i framtiden.

| 4. | Europaparlamentet noterar stiftelsens ansträngningar att rätta till problem med urvalsförfaranden. Parlamentet förväntar sig att stiftelsen fortsätter sina ansträngningar för att konsolidera den nödvändiga insynen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar stiftelsens ansträngningar att rätta till problem med urvalsförfaranden. Parlamentet förväntar sig att stiftelsen fortsätter sina ansträngningar för att konsolidera den nödvändiga insynen.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar resultaten av samarbetet mellan stiftelsen och Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning. Parlamentet förväntar sig att detta samarbete skall stärkas och utvecklas vidare genom utbyte av information och spridning av bästa metoder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar resultaten av samarbetet mellan stiftelsen och Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning. Parlamentet förväntar sig att detta samarbete skall stärkas och utvecklas vidare genom utbyte av information och spridning av bästa metoder.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att stiftelsen inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att stiftelsen inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att stiftelsen inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att stiftelsen inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att stiftelsen inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att stiftelsen inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar stiftelsens kommunikationsstrategi att informera allmänheten genom debatter och andra kommunikationsformer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar stiftelsens kommunikationsstrategi att informera allmänheten genom debatter och andra kommunikationsformer.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 8. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 9. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (7) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (8). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (7) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (8).

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 11. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 14. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 15. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 18. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (9) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (9) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 20. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 23. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 24. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 27. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 68.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 22.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 46.

(6)  Inkomst- och utgiftsredovisningen och balansräkningen beaktar endast stiftelsens specifika verksamhet och inbegriper inte de program som stiftelsen förvaltar för kommissionen.

(7)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(8)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(9)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0109

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6862/2005 - C6-0071/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6862/2005 - C6-0071/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1651/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (3) och särskilt artikel 11a i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1651/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (3) och särskilt artikel 11a i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 83.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 30.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0211/2004 - C6-0230/2004 - 2004/2055 (DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6862/2005 - C6-0071/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6862/2005 - C6-0071/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1651/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (3) och särskilt artikel 11a i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1651/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EEG) nr 302/93 om upprättande av ett europeiskt centrum för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (3) och särskilt artikel 11a i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för centrumet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | uppmuntrade centrumet i dess ansträngningar för att ytterligare reducera överföringarna, |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för centrumet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

uppmuntrade centrumet i dess ansträngningar för att ytterligare reducera överföringarna,

| — | noterade centrumets åtagande att det i framtiden skall respektera åtskillnaden mellan räkenskapsförarens och utanordnarens åligganden i enlighet med budgetförordningen, och |
| --- | --- |

—

noterade centrumets åtagande att det i framtiden skall respektera åtskillnaden mellan räkenskapsförarens och utanordnarens åligganden i enlighet med budgetförordningen, och

| — | uppmanade centrumet att rätta till de brister som revisionsrätten upptäckt i centrumets personaladministration och särskilt det sätt på vilket urvalsförfaranden genomfördes. |
| --- | --- |

—

uppmanade centrumet att rätta till de brister som revisionsrätten upptäckt i centrumets personaladministration och särskilt det sätt på vilket urvalsförfaranden genomfördes.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från kommissionen | 9 300 | 9 000 |
| Bidrag från Norge | 421 | 413 |
| Bidrag från Phare | 334 | 735 |
| Övriga inkomster | 67 | 133 |
| Inkomster totalt (a) | 10 122 | 10 280 |
| Utgifter |
| Personal - Avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 5 240 | 4 951 |
| Överförda anslag | 88 | 80 |
| Administration - Avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 558 | 632 |
| Överförda anslag | 272 | 509 |
| Drift - Avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 2 281 | 2 525 |
| Överförda anslag | 1 679 | 1 001 |
| Utgifter totalt (b) | 10 117 | 9 698 |
| Budgetårets resultat (a - b) | 5 | 582 |
| Saldo som förts över från det föregående budgetåret | 1 626 | 639 |
| Överförda anslag som har förfallit | 221 | 392 |
| Belopp för återanvändning som förts över från det föregående budgetåret och inte utnyttjats | 21 | 9 |
| Återbetalning till kommissionen | -1 584 | 0 |
| Kursdifferens | 6 | 3 |
| Budgetårets saldo | 295 | 1 626 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: Uppgifter från centrumet. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från kommissionen

9 300

9 000

Bidrag från Norge

421

413

Bidrag från Phare

334

735

Övriga inkomster

67

133

Inkomster totalt (a)

10 122

10 280

Utgifter

Personal - Avdelning I i budgeten

Betalningar

5 240

4 951

Överförda anslag

88

80

Administration - Avdelning II i budgeten

Betalningar

558

632

Överförda anslag

272

509

Drift - Avdelning III i budgeten

Betalningar

2 281

2 525

Överförda anslag

1 679

1 001

Utgifter totalt (b)

10 117

9 698

Budgetårets resultat (a - b)

5

582

Saldo som förts över från det föregående budgetåret

1 626

639

Överförda anslag som har förfallit

221

392

Belopp för återanvändning som förts över från det föregående budgetåret och inte utnyttjats

21

9

Återbetalning till kommissionen

-1 584

0

Kursdifferens

6

3

Budgetårets saldo

295

1 626

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: Uppgifter från centrumet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar centrumet att öka sina ansträngningar för att skyndsamt rätta till alla brister i dess förvaltning av anläggningstillgångar, inbegripet fysisk inventering, vederbörlig dokumentation och tillfredsställande IT-stöd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar centrumet att öka sina ansträngningar för att skyndsamt rätta till alla brister i dess förvaltning av anläggningstillgångar, inbegripet fysisk inventering, vederbörlig dokumentation och tillfredsställande IT-stöd.

| 3. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens oro över de olika problem som upptäckts med avseende på förvaltning av avtal som slutits med nationella kontaktpunkter. Parlamentet förväntar sig att centrumet skall kontrollera genomförandet av sådana avtal på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens oro över de olika problem som upptäckts med avseende på förvaltning av avtal som slutits med nationella kontaktpunkter. Parlamentet förväntar sig att centrumet skall kontrollera genomförandet av sådana avtal på ett bättre sätt.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar centrumets beslut att göra en utvärdering av kvaliteten på det arbete som utförts av nationella centrum under det föregående året innan det betalar ut något förskott för det efterföljande budgetåret. Parlamentet förväntar sig att centrumet, i detta sammanhang, skall ange vilka av dess verksamheter som skulle kunna finansieras genom differentierade anslag. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar centrumets beslut att göra en utvärdering av kvaliteten på det arbete som utförts av nationella centrum under det föregående året innan det betalar ut något förskott för det efterföljande budgetåret. Parlamentet förväntar sig att centrumet, i detta sammanhang, skall ange vilka av dess verksamheter som skulle kunna finansieras genom differentierade anslag.

| 5. | Europaparlamentet noterar centrumets ansträngningar att utveckla en proaktiv hållning när det gäller information till allmänhet och tredjeländer som uttryckt intresse för dess arbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar centrumets ansträngningar att utveckla en proaktiv hållning när det gäller information till allmänhet och tredjeländer som uttryckt intresse för dess arbete.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att främja en jämställdhetspolitik och uppmuntrar centrumet att regelbundet följa upp och utvärdera sådana åtgärder för att säkerställa att de genomförs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att främja en jämställdhetspolitik och uppmuntrar centrumet att regelbundet följa upp och utvärdera sådana åtgärder för att säkerställa att de genomförs.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar centrumets kommunikationsstrategi och dess engagemang för att informera allmänheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar centrumets kommunikationsstrategi och dess engagemang för att informera allmänheten.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 8. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 9. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7).

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 11. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 14. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att inrätta ett nytt organ, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att inrätta ett nytt organ, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 15. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 18. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 20. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 23. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de «nyinrättade» organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de «nyinrättade» organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 24. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 27. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 83.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 30.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 59.

(6)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(7)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(8)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0110

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6861/2005 - C6-0067/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6861/2005 - C6-0067/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1652/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1035/97 om inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (3) och särskilt artikel 12a i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1652/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1035/97 om inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (3) och särskilt artikel 12a i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 91.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 33.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för direktören för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2003 (N6-0215/2004 - C6-0234/2004 - 2004/2059(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåret 2003 samt centrumets svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6861/2005 - C6-0067/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6861/2005 - C6-0067/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1652/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1035/97 om inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (3) och särskilt artikel 12a i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av rådets förordning (EG) nr 1652/2003 av den 18 juni 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1035/97 om inrättande av ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet (3) och särskilt artikel 12a i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för centrumet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet






  — | uppmanade centrumet att ytterligare reducera överföringarna och att skapa kontroll över inkomsterna genom att utfärda betalningskrav i rätt tid, |
| --- | --- | --- |

B.

Den 21 april 2004 beviljade Europaparlamentet ansvarsfrihet (5) för direktören för centrumet med avseende på genomförandet av centrumets budget för budgetåret 2002. I resolutionen sades bland annat att Europaparlamentet

—

uppmanade centrumet att ytterligare reducera överföringarna och att skapa kontroll över inkomsterna genom att utfärda betalningskrav i rätt tid,

| — | uttryckte sin oro över problem i kassaflödet som uppstod på grund av att betalningarna av gemenskapens bidrag från kommissionen var försenade och uppmanade kommissionen och centrumet att förbättra sin samordning för att undvika att sådana problem uppstår igen, och |
| --- | --- |

—

uttryckte sin oro över problem i kassaflödet som uppstod på grund av att betalningarna av gemenskapens bidrag från kommissionen var försenade och uppmanade kommissionen och centrumet att förbättra sin samordning för att undvika att sådana problem uppstår igen, och

| — | uppmanade centrumet att fortsätta arbetet för att förbättra sin internkontroll och sörja för att budgetförordningen efterlevs, förbättra kontraktshanteringen och förstärka övervakning och utvärdering av kvaliteten på det arbete som utförs av nationella kontaktpunkter inom Raxennätverket. |
| --- | --- |

—

uppmanade centrumet att fortsätta arbetet för att förbättra sin internkontroll och sörja för att budgetförordningen efterlevs, förbättra kontraktshanteringen och förstärka övervakning och utvärdering av kvaliteten på det arbete som utförs av nationella kontaktpunkter inom Raxennätverket.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåren 2003 och 2002.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002







  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2002 |
| Inkomster |
| Bidrag från gemenskapen | 7 318 | 4 320 |
| Övriga inkomster | 374 | 0 |
| Finansiella inkomster | 21 | 43 |
| Inkomster från Phare | 676 | 0 |
| Totalt inkomster (a) | 8 389 | 4 363 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 2 618 | 2 416 |
| Överförda anslag | 64 | 187 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 412 | 377 |
| Överförda anslag | 51 | 60 |
| Drift - avdelningar III i budgeten |
| Betalningar | 1 678 | 1 686 |
| Överförda anslag | 1 162 | 1 234 |
| Utgifter för Phare |
| Betalningar | 377 | 0 |
| Överförda anslag | 694 | 0 |
| Totalt utgifter (b) | 7 055 | 5 960 |
| Budgetårets resultat (a - b) | 1 334 | -1 597 |
| Saldo som överförts från det föregående budgetåret | -1 579 | - 8 |
| Överförda anslag från det föregående budgetåret som förfallit | 301 | 52 |
| Belopp för återanvändning som förts över från det föregående budgetåret och som inte utnyttjats | 38 | 51 |
| Kursdifferens | 5 | 2 |
| Återbetalning till kommissionen | 0 | - 179 |
| Budgetårets saldo | 98 | -1 579 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: Uppgifter från centrumet. I tabellen sammanfattas de uppgifter som centrumet lagt fram i sina räkenskaper. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet för budgetåren 2003 och 2002.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåren 2003 och 2002

(1000 euro)

2003

2002

Inkomster

Bidrag från gemenskapen

7 318

4 320

Övriga inkomster

374

0

Finansiella inkomster

21

43

Inkomster från Phare

676

0

Totalt inkomster (a)

8 389

4 363

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

2 618

2 416

Överförda anslag

64

187

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

412

377

Överförda anslag

51

60

Drift - avdelningar III i budgeten

Betalningar

1 678

1 686

Överförda anslag

1 162

1 234

Utgifter för Phare

Betalningar

377

0

Överförda anslag

694

0

Totalt utgifter (b)

7 055

5 960

Budgetårets resultat (a - b)

1 334

-1 597

Saldo som överförts från det föregående budgetåret

-1 579

- 8

Överförda anslag från det föregående budgetåret som förfallit

301

52

Belopp för återanvändning som förts över från det föregående budgetåret och som inte utnyttjats

38

51

Kursdifferens

5

2

Återbetalning till kommissionen

0

- 179

Budgetårets saldo

98

-1 579

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: Uppgifter från centrumet. I tabellen sammanfattas de uppgifter som centrumet lagt fram i sina räkenskaper.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar centrumets framgångar med att reducera överföringarna av driftsanslag och uppmanar centrumet att fortsätta sina ansträngningar för att reducera överföringarna ytterligare. Parlamentet förväntar sig att centrumet skall ange vilka av dess verksamheter som skulle kunna finansieras genom differentierade anslag, vilket skulle göra det möjligt att reducera överföringarna ytterligare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar centrumets framgångar med att reducera överföringarna av driftsanslag och uppmanar centrumet att fortsätta sina ansträngningar för att reducera överföringarna ytterligare. Parlamentet förväntar sig att centrumet skall ange vilka av dess verksamheter som skulle kunna finansieras genom differentierade anslag, vilket skulle göra det möjligt att reducera överföringarna ytterligare.

| 3. | Europaparlamentet förväntar sig att centrumet, i överensstämmelse med revisionsrättens iakttagelse, korrekt skall redovisa eventuella bidrag, som det tagit emot från gemenskapen och förvaltat för externa program (bidrag från Phare), i sin allmänna budget liksom även andra inkomstkällor för att lägga fram en budget som verkligen kan betraktas som allmän. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förväntar sig att centrumet, i överensstämmelse med revisionsrättens iakttagelse, korrekt skall redovisa eventuella bidrag, som det tagit emot från gemenskapen och förvaltat för externa program (bidrag från Phare), i sin allmänna budget liksom även andra inkomstkällor för att lägga fram en budget som verkligen kan betraktas som allmän.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar centrumet att efterkomma revisionsrättens rekommendation att inrätta ett effektivt system för förvaltning och uppföljning av de inkomster som skall återkrävas, vilket skulle göra det möjligt att utfärda betalningskrav i rätt tid. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar centrumet att efterkomma revisionsrättens rekommendation att inrätta ett effektivt system för förvaltning och uppföljning av de inkomster som skall återkrävas, vilket skulle göra det möjligt att utfärda betalningskrav i rätt tid.

| 5. | Europaparlamentet förväntar sig att centrumet skall förbättra sin kontraktförvaltning i syfte att efterkomma bestämmelserna i budgetförordningen. Parlamentet uppmanar centrumet att från och med nu noga övervaka genomförandet av kontrakt i syfte att sörja för en bättre kontroll av kvaliteten på det utförda arbetet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet förväntar sig att centrumet skall förbättra sin kontraktförvaltning i syfte att efterkomma bestämmelserna i budgetförordningen. Parlamentet uppmanar centrumet att från och med nu noga övervaka genomförandet av kontrakt i syfte att sörja för en bättre kontroll av kvaliteten på det utförda arbetet.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar svaret på den allmänna begäran att offentliggöra 2003 års rapport om rasism och uppmuntrar centrumet att förbättra sina förberedelser för detta slag av rapporter för framtiden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar svaret på den allmänna begäran att offentliggöra 2003 års rapport om rasism och uppmuntrar centrumet att förbättra sina förberedelser för detta slag av rapporter för framtiden.

| 7. | Europaparlamentet noterar och beklagar att centrumet inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att det inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att centrumet inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar och beklagar att centrumet inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att det inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att centrumet inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar planerna på en granskning av mångfalden och det faktum att centrumet har integrerat personal från minoritetsgrupper på alla nivåer. Parlamentet förväntar sig att centrumet ökar andelen kvinnor på högre poster betydligt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar planerna på en granskning av mångfalden och det faktum att centrumet har integrerat personal från minoritetsgrupper på alla nivåer. Parlamentet förväntar sig att centrumet ökar andelen kvinnor på högre poster betydligt.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar centrumets kommunikationsstrategi men hoppas få se fler åtgärder för att utveckla och stärka denna strategi, särskilt i samband med information och kommunikation till medborgarna där centrumet har en särskilt viktig roll för att höja medvetandet och bekämpa rasism och främlingsfientlighet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar centrumets kommunikationsstrategi men hoppas få se fler åtgärder för att utveckla och stärka denna strategi, särskilt i samband med information och kommunikation till medborgarna där centrumet har en särskilt viktig roll för att höja medvetandet och bekämpa rasism och främlingsfientlighet.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 10. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 11. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7).

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 13. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 16. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 20. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 22. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 25. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 26. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 29. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 91.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 33.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EUT L 330, 4.11.2004, s. 66.

(6)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(7)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(8)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0111

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003 samt myndighetens svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003 samt myndighetens svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6857/2005 - C6-0066/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6857/2005 - C6-0066/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1642/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3) och särskilt artikel 44 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1642/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3) och särskilt artikel 44 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 39.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 4.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003 (N6-0217/2004 - C6-0236/2004 - 2004/2054(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003 samt myndighetens svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003 samt myndighetens svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6857/2005 - C6-0066/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6857/2005 - C6-0066/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1642/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3) och särskilt artikel 44 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1642/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 178/2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3) och särskilt artikel 44 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Europaparlamentet utövar för första gången sin befogenhet, enligt artikel 185 i budgetförordningen, att bevilja ansvarsfrihet för direktören för myndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet utövar för första gången sin befogenhet, enligt artikel 185 i budgetförordningen, att bevilja ansvarsfrihet för direktören för myndigheten med avseende på genomförandet av myndighetens budget för budgetåret 2003.

| C. | Europaparlamentet är tillfredsställt med att dess behöriga utskott i samband med inledandet av denna nya förbindelse med myndigheten erhöll den information den begärt från myndigheten. Parlamentet ser fram mot att etablera ett nära samarbete mellan sina behöriga utskott och myndigheten. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet är tillfredsställt med att dess behöriga utskott i samband med inledandet av denna nya förbindelse med myndigheten erhöll den information den begärt från myndigheten. Parlamentet ser fram mot att etablera ett nära samarbete mellan sina behöriga utskott och myndigheten.

| D. | Ett av de viktigaste målen för myndigheten är att öka konsumenternas förtroende för livsmedel i allmänhet. |
| --- | --- |

D.

Ett av de viktigaste målen för myndigheten är att öka konsumenternas förtroende för livsmedel i allmänhet.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåret 2003






  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 |
| Inkomster |
| Bidrag från kommissionen | 10 284 |
| Övriga inkomster | 33 |
| Inkomster totalt (a) | 10 317 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 3 567 |
| Överförda anslag | 149 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 1 092 |
| Överförda anslag | 1 189 |
| Drift - avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 1 278 |
| Överförda anslag | 2 895 |
| Utgifter totalt (b) | 10 171 |
| Budgetårets resultat (a - b) | 146 |
| Kursdifferenser | 0 |
| Budgetårets saldo | 146 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: Uppgifter från myndigheten. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet för budgetåret 2003.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåret 2003

(1000 euro)

2003

Inkomster

Bidrag från kommissionen

10 284

Övriga inkomster

33

Inkomster totalt (a)

10 317

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

3 567

Överförda anslag

149

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

1 092

Överförda anslag

1 189

Drift - avdelning III i budgeten

Betalningar

1 278

Överförda anslag

2 895

Utgifter totalt (b)

10 171

Budgetårets resultat (a - b)

146

Kursdifferenser

0

Budgetårets saldo

146

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: Uppgifter från myndigheten.

| 2. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser med avseende på myndighetens svårigheter att följa budgetförordningen (till exempel den bristande åtskillnaden mellan olika finansiella aktörers åligganden eller förseningar när det gäller att godkänna system för att leverera eller styrka bokföringsuppgifter). Parlamentet noterar även revisionsrättens rön med avseende på bristerna i tillämpningen av bestämmelserna för hur ekonomiska rättigheter och ersättningar skall fastställas för rekryterad personal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser med avseende på myndighetens svårigheter att följa budgetförordningen (till exempel den bristande åtskillnaden mellan olika finansiella aktörers åligganden eller förseningar när det gäller att godkänna system för att leverera eller styrka bokföringsuppgifter). Parlamentet noterar även revisionsrättens rön med avseende på bristerna i tillämpningen av bestämmelserna för hur ekonomiska rättigheter och ersättningar skall fastställas för rekryterad personal.

| 3. | Europaparlamentet noterar myndighetens svar, vari anges de åtgärder som vidtagits för att efterkomma revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar myndighetens svar, vari anges de åtgärder som vidtagits för att efterkomma revisionsrättens iakttagelser.

| 4. | Europaparlamentet anser att sådana brister till stor del beror på att myndigheten befann sig i inledningen av sin verksamhet och uppmanar myndigheten att i förekommande fall vidta ytterligare åtgärder för att rätta till saken, så att den fullt ut kan efterkomma revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att sådana brister till stor del beror på att myndigheten befann sig i inledningen av sin verksamhet och uppmanar myndigheten att i förekommande fall vidta ytterligare åtgärder för att rätta till saken, så att den fullt ut kan efterkomma revisionsrättens iakttagelser.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att myndigheten inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att myndigheten inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att myndigheten inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att myndigheten inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att myndigheten inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att myndigheten inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 6. | Europaparlamentet förväntar sig att livsmedelsmyndigheten skall använda samma synsätt när det gäller att dela med sig av resultat från djurförsök som det som föreslås i REACH för att undvika att djur får lida. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet förväntar sig att livsmedelsmyndigheten skall använda samma synsätt när det gäller att dela med sig av resultat från djurförsök som det som föreslås i REACH för att undvika att djur får lida.

| 7. | Europaparlamentet förväntar sig att myndigheten skall tolka formuleringen ”allmänintresse” enligt förordning nr 1049/2001 (5) om allmänhetens tillgång till handlingar så brett som möjligt när man hanterar önskemål om information för att se till att konsumenter är fullt informerade när de skall göra sina val som konsumenter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förväntar sig att myndigheten skall tolka formuleringen ”allmänintresse” enligt förordning nr 1049/2001 (5) om allmänhetens tillgång till handlingar så brett som möjligt när man hanterar önskemål om information för att se till att konsumenter är fullt informerade när de skall göra sina val som konsumenter.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar myndighetens åtagande att kommunicera med viktiga målgrupper men hoppas att fler åtgärder skall vidtas för att utveckla och stärka dess strategier, särskilt de som gäller information och kommunikation till medborgarna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar myndighetens åtagande att kommunicera med viktiga målgrupper men hoppas att fler åtgärder skall vidtas för att utveckla och stärka dess strategier, särskilt de som gäller information och kommunikation till medborgarna.

| 9. | Europaparlamentet förväntar sig att myndigheten skall lämna en fullständig rapport om gjorda framsteg i den årliga verksamhetsrapporten för budgetåret 2004. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förväntar sig att myndigheten skall lämna en fullständig rapport om gjorda framsteg i den årliga verksamhetsrapporten för budgetåret 2004.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 10. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 11. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (6) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (7).

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 13. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 16. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 20. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (8) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 22. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 25. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 26. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 29. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 39.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 4.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43, artikel 1a samt artikel 4.2 och 4.3.

(6)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(7)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(8)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0112

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6855/2005 - C6-0065/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6855/2005 - C6-0065/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1644/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (3) och särskilt artikel 19 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1644/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (3) och särskilt artikel 19 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 16.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 10.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande iakttagelser som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska sjösäkerhetsbyrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0218/2004 - C6-0237/2004 - 2004/2057(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6855/2005 - C6-0065/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6855/2005 - C6-0065/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1644/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (3) och särskilt artikel 19 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1644/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1406/2002 om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (3) och särskilt artikel 19 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Europaparlamentet utövar för första gången sin befogenhet, enligt artikel 185 i budgetförordningen, att bevilja ansvarsfrihet för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet utövar för första gången sin befogenhet, enligt artikel 185 i budgetförordningen, att bevilja ansvarsfrihet för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003.

| C. | Europaparlamentet är tillfredsställt med att dess behöriga utskott i samband med inledandet av denna nya förbindelse med byrån erhöll den information den begärt från myndigheten. Parlamentet ser fram mot att etablera ett nära samarbete mellan sina behöriga utskott och byrån. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet är tillfredsställt med att dess behöriga utskott i samband med inledandet av denna nya förbindelse med byrån erhöll den information den begärt från myndigheten. Parlamentet ser fram mot att etablera ett nära samarbete mellan sina behöriga utskott och byrån.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåret 2003






  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 |
| Inkomster |
| Bidrag från gemenskapen | 2 630 |
| Övriga inkomster | 2 |
| Inkomster totalt (a) | 2 632 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 647 |
| Överförda anslag | 66 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 238 |
| Överförda anslag | 315 |
| Drift - avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 13 |
| Överförda anslag | 155 |
| Utgifter totalt (b) | 1 434 |
| Budgetårets saldo (a - b) | 1 198 |
| Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

  Källa: Uppgifter från byrån. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska sjösäkerhetsbyrån för budgetåret 2003.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåret 2003

(1000 euro)

2003

Inkomster

Bidrag från gemenskapen

2 630

Övriga inkomster

2

Inkomster totalt (a)

2 632

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

647

Överförda anslag

66

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

238

Överförda anslag

315

Drift - avdelning III i budgeten

Betalningar

13

Överförda anslag

155

Utgifter totalt (b)

1 434

Budgetårets saldo (a - b)

1 198

Anm.: Eventuella differenser i totalbeloppen beror på avrundning.

Källa: Uppgifter från byrån.

| 2. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser med avseende på byråns svårigheter att följa budgetförordningen (till exempel den bristande åtskillnaden mellan olika finansiella aktörers åligganden eller förseningar när det gäller att godkänna system för att leverera eller styrka bokföringsuppgifter). Parlamentet noterar även revisionsrättens rön med avseende på bristerna i tillämpningen av bestämmelserna för hur ekonomiska rättigheter och ersättningar skall fastställas för rekryterad personal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser med avseende på byråns svårigheter att följa budgetförordningen (till exempel den bristande åtskillnaden mellan olika finansiella aktörers åligganden eller förseningar när det gäller att godkänna system för att leverera eller styrka bokföringsuppgifter). Parlamentet noterar även revisionsrättens rön med avseende på bristerna i tillämpningen av bestämmelserna för hur ekonomiska rättigheter och ersättningar skall fastställas för rekryterad personal.

| 3. | Europaparlamentet noterar byrån svar, vari anges de åtgärder som vidtagits för att efterkomma revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar byrån svar, vari anges de åtgärder som vidtagits för att efterkomma revisionsrättens iakttagelser.

| 4. | Europaparlamentet anser att sådana brister till stor del beror på att byrån befann sig i inledningen av sin verksamhet och uppmanar byrån att i förekommande fall vidta ytterligare åtgärder för att rätta till saken, så att den fullt ut kan efterkomma revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att sådana brister till stor del beror på att byrån befann sig i inledningen av sin verksamhet och uppmanar byrån att i förekommande fall vidta ytterligare åtgärder för att rätta till saken, så att den fullt ut kan efterkomma revisionsrättens iakttagelser.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att byrån inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att byrån inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att byrån inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att byrån inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att byrån inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att byrån inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 6. | Europaparlamentet noterar byråns initialsvårigheter och direktörens svårigheter att strikt tillämpa principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv vid rekrytering av personal. Parlamentet begär att byrån före slutet av 2005 utarbetar och genomför en positiv handlingsplan i likhet med den som tillämpas inom EU-institutionerna samt gör särskilda informations- och kommunikationsansträngningar för att uppmuntra kvinnor att söka tjänsterna vid byrån. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar byråns initialsvårigheter och direktörens svårigheter att strikt tillämpa principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv vid rekrytering av personal. Parlamentet begär att byrån före slutet av 2005 utarbetar och genomför en positiv handlingsplan i likhet med den som tillämpas inom EU-institutionerna samt gör särskilda informations- och kommunikationsansträngningar för att uppmuntra kvinnor att söka tjänsterna vid byrån.

| 7. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en kommunikationsstrategi, men uttrycker sin förståelse eftersom byrån befann sig i inledningen av sin verksamhet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en kommunikationsstrategi, men uttrycker sin förståelse eftersom byrån befann sig i inledningen av sin verksamhet.

| 8. | Europaparlamentet förväntar sig att byrån skall lämna en fullständig rapport om gjorda framsteg i den årliga verksamhetsrapporten för budgetåret 2004. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet förväntar sig att byrån skall lämna en fullständig rapport om gjorda framsteg i den årliga verksamhetsrapporten för budgetåret 2004.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 9. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 10. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (5) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen. (6). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (5) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen. (6).

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 15. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 19. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (7) ingår i deras respektive personalpolitik. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor (7) ingår i deras respektive personalpolitik.

| 21. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 25. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 28. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens slutliga rapport så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att det fattas beslut om att bevilja eller inte bevilja ansvarsfrihet, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 16.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 10.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(6)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108)

(7)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0113

Ansvarsfrihet 2003: de decentraliserade organen

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0219/ 2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6863/2005 - C6-0064/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6863/2005 - C6-0064/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1643/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (3) och särskilt artikel 49 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1643/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (3) och särskilt artikel 49 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005).

| 1. | Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den åtföljande resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och den åtföljande resolutionen till verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet, rådet, kommissionen och revisionsrätten samt se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 9.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 7.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

2.

Europaparlamentets resolution innehållande som åtföljer beslutet om ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003 (N6-0219/2004 - C6-0238/2004 - 2004/2052(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003 samt byråns svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens rapport om årsredovisningen för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003 samt byråns svar (1),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6863/2005 - C6-0064/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 mars 2005 (6863/2005 - C6-0064/2005),

| — | med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget och särskilt artikel 276 i detta,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1643/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (3) och särskilt artikel 49 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) och särskilt artikel 185 i denna samt av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1643/2003 av den 22 juli 2003 om ändring av förordning (EG) nr 1592/2002 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet (3) och särskilt artikel 49 i denna,

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (4) och särskilt artikel 94 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002,

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 och bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A6-0074/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

A.

I sin ovannämnda särskilda rapport angav revisionsrätten att den uppnått en rimlig säkerhet om att räkenskaperna för det budgetår som avslutades den 31 december 2003 är tillförlitliga och att de underliggande transaktionerna som helhet är lagliga och korrekta.

| B. | Europaparlamentet utövar för första gången sin befogenhet, enligt artikel 185 i budgetförordningen, att bevilja ansvarsfrihet för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet utövar för första gången sin befogenhet, enligt artikel 185 i budgetförordningen, att bevilja ansvarsfrihet för direktören för byrån med avseende på genomförandet av byråns budget för budgetåret 2003.

| C. | Europaparlamentet är tillfredsställt med att dess behöriga utskott i samband med inledandet av denna nya förbindelse med byrån erhöll den information det begärt från byrån. Parlamentet ser fram mot att etablera ett nära samarbete mellan sina behöriga utskott och byrån. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet är tillfredsställt med att dess behöriga utskott i samband med inledandet av denna nya förbindelse med byrån erhöll den information det begärt från byrån. Parlamentet ser fram mot att etablera ett nära samarbete mellan sina behöriga utskott och byrån.

| 1. | Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003.
  Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåret 2003






  (1000 euro) |
| --- | --- |
| | 2003 |
| Inkomster |
| Bidrag från kommissionen | 3 725 |
| Inkomster totalt (a) | 3 725 |
| Utgifter |
| Personal - avdelning I i budgeten |
| Betalningar | 680 |
| Överförda anslag | 27 |
| Administration - avdelning II i budgeten |
| Betalningar | 153 |
| Överförda anslag | 396 |
| Drift - avdelning III i budgeten |
| Betalningar | 197 |
| Överförda anslag | 2 486 |
| Utgifter totalt (b) | 3 939 |
| Budgetårets saldo (a - b) | - 214 |
| Källa: Uppgifter från byrån. |

1.

Europaparlamentet noterar följande siffror vad gäller räkenskaperna för Europeiska byrån för luftfartssäkerhet för budgetåret 2003.

Inkomst- och utgiftsredovisning för budgetåret 2003

(1000 euro)

2003

Inkomster

Bidrag från kommissionen

3 725

Inkomster totalt (a)

3 725

Utgifter

Personal - avdelning I i budgeten

Betalningar

680

Överförda anslag

27

Administration - avdelning II i budgeten

Betalningar

153

Överförda anslag

396

Drift - avdelning III i budgeten

Betalningar

197

Överförda anslag

2 486

Utgifter totalt (b)

3 939

Budgetårets saldo (a - b)

- 214

Källa: Uppgifter från byrån.

| 2. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser med avseende på byråns svårigheter att följa budgetförordningen (till exempel den bristande åtskillnaden mellan olika finansiella aktörers åligganden eller förseningar när det gäller att godkänna system för att leverera eller styrka bokföringsuppgifter). Parlamentet noterar även revisionsrättens rön med avseende på bristerna i tillämpningen av bestämmelserna för hur ekonomiska rättigheter och ersättningar skall fastställas för rekryterad personal. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar revisionsrättens iakttagelser med avseende på byråns svårigheter att följa budgetförordningen (till exempel den bristande åtskillnaden mellan olika finansiella aktörers åligganden eller förseningar när det gäller att godkänna system för att leverera eller styrka bokföringsuppgifter). Parlamentet noterar även revisionsrättens rön med avseende på bristerna i tillämpningen av bestämmelserna för hur ekonomiska rättigheter och ersättningar skall fastställas för rekryterad personal.

| 3. | Europaparlamentet noterar byråns svar, vari anges de åtgärder som vidtagits för att efterkomma revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar byråns svar, vari anges de åtgärder som vidtagits för att efterkomma revisionsrättens iakttagelser.

| 4. | Europaparlamentet anser att sådana brister till stor del beror på att byrån befann sig i inledningen av sin verksamhet och uppmanar byrån att i förekommande fall vidta ytterligare åtgärder för att rätta till saken, så att den fullt ut kan efterkomma revisionsrättens iakttagelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att sådana brister till stor del beror på att byrån befann sig i inledningen av sin verksamhet och uppmanar byrån att i förekommande fall vidta ytterligare åtgärder för att rätta till saken, så att den fullt ut kan efterkomma revisionsrättens iakttagelser.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att byrån inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att byrån inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att byrån inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att byrån inte har en jämställdhetsplan och förväntar sig att byrån inom kort skall ta fram en plan för att män och kvinnor skall ges lika möjligheter. Parlamentet förväntar sig att byrån inte enbart skall beakta jämställdhetsfrågor vid rekryteringen utan även arbeta proaktivt och på lång sikt för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.

| 6. | Europaparlamentet noterar byråns initialsvårigheter och direktörens svårigheter att strikt tillämpa principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv vid rekrytering av personal. Parlamentet begär att byrån före slutet av 2005 utarbetar och genomför en positiv handlingsplan i likhet med den som tillämpas inom EU-institutionerna samt gör särskilda informations- och kommunikationsansträngningar för att uppmuntra kvinnor att söka tjänsterna vid byrån. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar byråns initialsvårigheter och direktörens svårigheter att strikt tillämpa principen om integrering av ett jämställdhetsperspektiv vid rekrytering av personal. Parlamentet begär att byrån före slutet av 2005 utarbetar och genomför en positiv handlingsplan i likhet med den som tillämpas inom EU-institutionerna samt gör särskilda informations- och kommunikationsansträngningar för att uppmuntra kvinnor att söka tjänsterna vid byrån.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar byråns planer för att förbättra sin strategi för kommunikation med medborgarna och hoppas få se fler åtgärder i denna riktning under det kommande året. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar byråns planer för att förbättra sin strategi för kommunikation med medborgarna och hoppas få se fler åtgärder i denna riktning under det kommande året.

| 8. | Europaparlamentet förväntar sig att byrån skall lämna en fullständig rapport om gjorda framsteg i den årliga verksamhetsrapporten för budgetåret 2004. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet förväntar sig att byrån skall lämna en fullständig rapport om gjorda framsteg i den årliga verksamhetsrapporten för budgetåret 2004.

Övergripande synpunkter riktade till kommissionen och organen

| 9. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt att det, samtidigt som det stöder kommissionens ansträngningar att fastställa ett begränsat antal modeller, åtminstone för framtida tillsynsmyndigheter, anser att de nuvarande och framtida myndigheternas organisation kräver en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå. Parlamentet betonar även att gemensamma riktlinjer tydligt bör anges i ett interinstitutionellt avtal innan kommissionen fastställer rambestämmelser för utnyttjandet av tillsynsmyndigheter. Detta bör ske innan man skapar harmoniserade ramar för organens struktur.

| 10. | Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (5) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (6). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar kommissionens ståndpunkt (5) när det gäller att delegera ansvar för genomförandet av uppgifter till andra organ, inklusive myndigheter och byråer, än kommissionens centrala förvaltning. Parlamentet anser att detta inte svarar mot parlamentets uppmaning till en fördjupad diskussion på interinstitutionell nivå om de befintliga organens organisation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram förtydliganden på denna punkt och om det framtida övergripande interinstitutionella avtalet med avseende på de nya lösningar som skall införas inom eller parallellt med budgetplanen (6).

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att






  a) | komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas, |
| --- | --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på medellång sikt, t.ex. vart tredje år, organisera och genomföra en jämförande analys av de utvärderingar som gjorts av enskilda organ för att

a)

komma fram till slutsatser när det gäller överensstämmelsen mellan organens verksamhet och EU:s politik i allmänhet och om de synergier som finns eller kan utvecklas mellan organen och kommissionens avdelningar samt om hur överlappning dem emellan kan undvikas,

| b) | göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av det europeiska mervärdet i stort av organens resultat på sina respektive verksamhetsområden och hur pass relevant, slagkraftig och effektiv en verksamhet som har organen som sin organisationsform är när det gäller att genomföra eller bidra till EU:s politik,

| c) | bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

bedöma och stärka effekterna av organens åtgärder för att närma EU till medborgarna och göra unionen synligare och mer tillgänglig.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förväntar sig att en sådan övergripande analys skall vara klar i slutet av 2005 så att den omfattar treårsperioden från införandet av den nya budgetförordningen och den nya ram för systemet med organ som följer av den.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar organen att delta aktivt i en sådan process och att samarbeta med kommissionen genom att ge nödvändiga synpunkter i frågor som de anser vara av väsentlig betydelse för deras verksamhet, roll, ansvarsområde och behov, liksom i varje annan fråga som kan bidra till att förbättra förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet i dess helhet, i syfte att bidra till att en sådan process blir framgångsrik och att öka organens ansvarighet och öppenhet. Parlamentet uppmanar organen att framföra sådana synpunkter till dess behöriga utskott.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att






  a) | förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen, |
| --- | --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att parallellt med detta förfarande och senast i slutet av 2005 lägga fram förslag om ändring av grundrättsakter för befintliga organ, bland annat i syfte att optimera sitt förhållande till organen. Sådana förslag bör syfta till att

a)

förbättra kommunikationen mellan kommissionen och organen,

| b) | inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering, |
| --- | --- |

b)

inleda eller utvidga samarbete när det gäller att fastställa mål och vilka behov som behöver täckas, vilka resultat som skall uppnås och strategin för att uppnå dem samt fastställa normer för övervakning och utvärdering,

| c) | förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat. |
| --- | --- |

c)

förbättra kompletterande åtgärder, organisera nödvändiga resurser på ett bättre sätt och fördela dem effektivt så att de ger resultat samt utforma en kommunikationsstrategi för att sprida dessa resultat.

| 15. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att kommissionen, innan beslut fattas om att föreslå att ett nytt organ skall inrättas, måste göra en noggrann utvärdering av behovet och mervärdet av organet, med hänsyn till de befintliga strukturerna, subsidiaritetsprincipen, budgetåtstramningar och förenklade förfaranden.

| 16. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen snarast lägger fram de riktlinjer för organens personalpolitik som parlamentet begärde att kommissionen skulle lägga fram innan budgetförfarandet 2005 var avslutat.

Övergripande synpunkter riktade till organen

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att varje organ från och med nu skall förse det med en sammanfattande rapport med uppgifter om de revisioner som utförts av internrevisorn, de rekommendationer som gjorts och de åtgärder som vidtagits på grundval av dessa rekommendationer enligt artikel 72.5 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar organen att göra ytterligare ansträngningar för att korrekt tillämpa tjänsteföreskrifterna och de bestämmelser som gäller för övriga anställda i sin personal (rekryteringsförfaranden och relevanta beslut, personalakter, beräkning av lön och andra förmåner, befordringspolitiken, procentuell andel lediga tjänster, kvotering för att respektera jämställdhet mellan könen m.m.).

| 19. | Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar att procentandelarna för manliga respektive kvinnliga anställda i organens personal visar att det i allmänhet finns en bristande balans mellan män och kvinnor. Parlamentet beklagar att män utgör omkring en tredjedel av personalen samtidigt som de är överrepresenterade på höga poster medan kvinnor är överrepresenterade på lägre nivåer. Parlamentet förväntar sig att organen skall vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att rätta till denna situation.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor ingår i deras respektive personalpolitik (7). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar organen att se till att alla relevanta bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/73/EG av den 23 september 2002 om ändring av rådets direktiv 76/207/EEG om genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män i fråga om tillgång till anställning, yrkesutbildning och befordran samt arbetsvillkor ingår i deras respektive personalpolitik (7).

| 21. | Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet förväntar sig att organen, som svar på relevanta iakttagelser från revisionsrätten, fullt ut skall efterleva budgetprinciperna som de anges i budgetförordningen, särskilt de som gäller budgetens enhet och riktighet. Parlamentet uppmanar de organ som ännu inte har gjort det att uppfylla de krav på redovisningen som anges i budgetförordningen och ytterligare stärka sina förfaranden för intern förvaltning och kontroll i syfte att öka ansvarigheten, insynen och det europeiska mervärdet.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmuntrar organen, särskilt de vars verksamhet eller mål har beröringspunkter med andra organ, att stärka sitt samarbete, för att på så sätt öppna möjligheter för att utveckla synergier. Parlamentet uppmanar dem att, där så är lämpligt, formalisera sitt samarbete genom särskilda överenskommelser (gemensamma uttalanden, gemensamma avsiktsförklaringar, beslut om gemensam planering och gemensamma åtgärder/program som kan komplettera varandra) för att undvika dubbelarbete, sörja för att resultatet för varje organ tydligt identifieras och att resultatet av gemensamma ansträngningar skall maximera mervärdet av och genomslagskraften i deras arbete. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att hållas informerat i denna fråga.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar organen att ägna särskild uppmärksamhet åt förfaranden som rör tilldelning och förvaltning av kontrakt och uppmanar dem att vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på deras administrativa struktur för att stärka deras förfaranden för internkontroll, kommunikation och ledning. Parlamentet anser att sådana åtgärder, där så är nödvändigt eller möjligt, kan inbegripa inrättandet av specialiserade enheter som har till uppgift att på grundval av riskanalyser bistå med råd om bästa sättet att utarbeta förfaranden för upphandling, se till att dessa förfaranden övervakas och, i förekommande fall, svara för uppföljning. Parlamentet uppmanar kommissionen och revisionsrätten att stärka sitt samarbete med organen i denna fråga.

| 24. | Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar organens svårigheter att följa den kalender och de tidsfrister för rapporter som anges i budgetförordningen, vilket några direktörer, särskilt vid de ”nyinrättade” organen, har hänvisat till. Mot bakgrund av den översyn av budgetförordningen som skall göras under 2005 uppmanar parlamentet organens direktörer att informera parlamentets budgetutskott och budgetkontrollutskott om de svårigheter som man hittills har stött på, så att detta kan beaktas i översynen. Parlamentet förväntar sig att direktörerna skall lägga fram konkreta förslag till alternativa arrangemang vad beträffar tidsfrister som kan passa deras verksamhetskrav samtidigt som de rapporteringskrav som föreskrivs för organen i budgetförordningen respekteras.

| 25. | Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar det positiva svaret från organens direktörer på kravet från det parlamentsutskott som ansvarar för att förbereda ansvarsfriheten att ett kommunikationssystem med större precision skall inrättas, särskilt vad beträffar översändande till detta parlamentsutskott av handlingar som rör organens rapporteringsplikt. Parlamentet anser att det kommer att stärka dess samarbete med organen och förbättra den demokratiska kontrollen om denna kommunikation organiseras på ett bättre sätt.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar organens direktörer att hädanefter låta deras verksamhetsrapporter, som läggs fram tillsammans med ekonomiska och administrativa uppgifter, åtföljas av en revisionsförklaring om transaktionernas laglighet och korrekthet, liknande de förklaringar som undertecknas av kommissionens generaldirektörer.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar organen att utarbeta en heltäckande kommunikationsstrategi som behandlar behovet att göra resultaten av deras arbete tillgängliga för allmänheten i en lämplig form, utöver presentationen av sådana resultat för institutionerna, medlemsstaternas behöriga myndigheter, specialister, samarbetspartner eller specifika stödmottagare. Med hänsyn till utarbetandet av en sådan strategi uppmanar parlamentet organen att intensifiera sitt samarbete och utbyta information om bästa metoder i syfte att uppnå detta mål. Parlamentet förväntar sig att dess behöriga utskott underrättas särskilt av organen om framstegen med att utforma en sådan strategi före nästa förfarande för beviljande av ansvarsfrihet så att organens verksamhet kan övervakas på ett lämpligt och effektivt sätt.

Övergripande synpunkter riktade till revisionsrätten och organen

| 28. | Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar revisionsrättens initiativ att lägga till en tabell med kortfattad information om just det organets behörighet, styrelseformer, tillgängliga resurser och produkter/resultat i sina särskilda rapporter om organen. Parlamentet anser att detta gynnar klarhet och tydlighet om det arbete som bedrivs av dessa gemenskapsorgan samtidigt som det kan utgöra en användbar grundval för jämförelser, där så är lämpligt, i syfte att bidra till inrättandet av de harmoniserade ramar för organen som parlamentet har begärt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att stärka sitt samarbete för att förbättra förfaranden och tekniska verktyg för en sund förvaltning av alla budgetfrågor och ekonomiska frågor i syfte att inrätta en metod som redan från början bereder väg för ett positivt beslut i frågan om ansvarsfrihet för budgeten. Parlamentet förväntar sig att det regelbundet kommer att informeras om vilka framsteg som gjorts och om införandet av bästa metoder.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens rapport om årsredovisningen så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att beslut om ansvarsfrihet skall beviljas eller inte fattas, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten och organen att göra det så kallade kontradiktoriska förfarandet tydligare före revisionsrättens rapport om årsredovisningen så att eventuella motsägelser eller oklarheter som skulle kunna äventyra förfarandets trovärdighet kan undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende revisionsrätten och kommissionen att föreslå en lämplig metod för att uppdatera uppgifter om de framsteg som gjorts och/eller de problem som konstaterats, från det att revisionsrättens förberedande rapport diskuteras för första gången till det att beslut om ansvarsfrihet skall beviljas eller inte fattas, för att ge en så exakt beskrivning av organens situation som möjligt.

---

(1)  EUT C 324, 30.12.2004, s. 9.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  EUT L 245, 29.9.2003, s. 7.

(4)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(5)  Enligt bilaga I till kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Bygga en gemensam framtid, Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013, (KOM(2004)0101, s. 38).

(6)  Se bilaga till kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648, s. 108).

(7)  EGT L 269, 5.10.2002, s. 15.

P6_TA(2005)0114

Ansvarsfrihet 2003: sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden

1.

Europaparlamentets beslut om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004) 0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004),

| — | med beaktande av balansräkningarna och inkomst- och utgiftsredovisningarna för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden - budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av balansräkningarna och inkomst- och utgiftsredovisningarna för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden - budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004),

| — | med beaktande av rapporten om den ekonomiska förvaltningen av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (SEK(2004)1271), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om den ekonomiska förvaltningen av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (SEK(2004)1271),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om verksamheten under den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003, samt institutionernas svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om verksamheten under den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003, samt institutionernas svar (1),

| — | med beaktande av revisionsrättens revisionsförklaring avseende den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens revisionsförklaring avseende den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (2),

| — | med beaktande av rådets rekommendationer av den 8 mars 2005 (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendationer av den 8 mars 2005 (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005),

| — | med beaktande av artikel 33 i den interna överenskommelsen av den 20 december 1995 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapsstödet inom ramen för andra finansprotokollet till fjärde konventionen AVS-EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 33 i den interna överenskommelsen av den 20 december 1995 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapsstödet inom ramen för andra finansprotokollet till fjärde konventionen AVS-EG (3),

| — | med beaktande av artikel 32 i det interna avtalet av den 18 september 2000 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till partnerskapsavtalet mellan staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou (Benin) den 23 juni 2000, och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 32 i det interna avtalet av den 18 september 2000 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till partnerskapsavtalet mellan staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou (Benin) den 23 juni 2000, och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (4),

| — | med beaktande av artikel 276 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 276 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 74 i budgetförordningen av den 16 juni 1998, tillämplig på samarbete för utvecklingsfinansiering enligt fjärde AVS-EG-konventionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 74 i budgetförordningen av den 16 juni 1998, tillämplig på samarbete för utvecklingsfinansiering enligt fjärde AVS-EG-konventionen (5),

| — | med beaktande av artikel 119 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 119 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (6),

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 (tredje strecksatsen) samt bilaga V till arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 (tredje strecksatsen) samt bilaga V till arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0069/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0069/2005), och av följande skäl:

| A. | I sin revisionsförklaring avseende de Europeiska utvecklingsfonderna konstaterar revisionsrätten att räkenskaperna för budgetåret 2003, med vissa undantag, korrekt återger inkomster och utgifter under budgetåret samt det ekonomiska läget vid årets slut. |
| --- | --- |

A.

I sin revisionsförklaring avseende de Europeiska utvecklingsfonderna konstaterar revisionsrätten att räkenskaperna för budgetåret 2003, med vissa undantag, korrekt återger inkomster och utgifter under budgetåret samt det ekonomiska läget vid årets slut.

| B. | Revisionsrättens slutsats om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet baserar sig bland annat på granskningen av ett urval av transaktioner. |
| --- | --- |

B.

Revisionsrättens slutsats om de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet baserar sig bland annat på granskningen av ett urval av transaktioner.

| C. | Revisionsrätten anser, mot bakgrund av den granskade dokumentationen, att de inkomster som förts in i räkenskaperna, och de belopp som fördelats till EUF:s åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, i sin helhet, är lagliga och korrekta. |
| --- | --- |

C.

Revisionsrätten anser, mot bakgrund av den granskade dokumentationen, att de inkomster som förts in i räkenskaperna, och de belopp som fördelats till EUF:s åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, i sin helhet, är lagliga och korrekta.

| 1. | Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beviljar kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003.

| 2. | Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den resolution som ingår i detta beslut. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet redovisar sina iakttagelser i den resolution som ingår i detta beslut.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och resolutionen innehållande iakttagelserna till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken samt att se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och resolutionen innehållande iakttagelserna till rådet, kommissionen, domstolen, revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken samt att se till att beslutet och resolutionen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 315.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 327.

(3)  EGT L 156, 29.5.1998, s. 108.

(4)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 355.

(5)  EGT L 191, 7.7.1998, s. 53.

(6)  EUT L 83, 1.4.2003, s. 1.

2.

Europaparlamentets beslut om att avsluta räkenskaperna för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

Europaparlamentet utfärdar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004),

| — | med beaktande av balansräkningarna och inkomst- och utgiftsredovisningarna för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden - budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av balansräkningarna och inkomst- och utgiftsredovisningarna för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden - budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004),

| — | med beaktande av rapporten om den ekonomiska förvaltningen av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (SEK(2004)1271), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om den ekonomiska förvaltningen av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (SEK(2004)1271),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om verksamheten under den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003, samt institutionernas svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om verksamheten under den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003, samt institutionernas svar (1),

| — | med beaktande av revisionsrättens revisionsförklaring avseende den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens revisionsförklaring avseende den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (2),

| — | med beaktande av rådets rekommendationer av den 8 mars 2005 (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendationer av den 8 mars 2005 (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005),

| — | med beaktande av artikel 33 i den interna överenskommelsen av den 20 december 1995 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapsstödet inom ramen för andra finansprotokollet till fjärde konventionen AVS-EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 33 i den interna överenskommelsen av den 20 december 1995 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapsstödet inom ramen för andra finansprotokollet till fjärde konventionen AVS-EG (3),

| — | med beaktande av artikel 32 i det interna avtalet av den 18 september 2000 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till partnerskapsavtalet mellan staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou (Benin) den 23 juni 2000, och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 32 i det interna avtalet av den 18 september 2000 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till partnerskapsavtalet mellan staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou (Benin) den 23 juni 2000, och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (4),

| — | med beaktande av artikel 74 i budgetförordningen av den 16 juni 1998, tillämplig på samarbete för utvecklingsfinansiering enligt fjärde AVS-EG-konventionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 74 i budgetförordningen av den 16 juni 1998, tillämplig på samarbete för utvecklingsfinansiering enligt fjärde AVS-EG-konventionen (5),

| — | med beaktande av artikel 119 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 119 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (6),

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 (tredje strecksatsen) samt bilaga V till arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 (tredje strecksatsen) samt bilaga V till arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling och samarbete (A6-0069/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling och samarbete (A6-0069/2005).

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska situationen för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska Utvecklingsfonden per den 31 december 2003 var enligt följande:
  Ackumulerat utnyttjande av EUF:s medel per den 31 december 2003


















  (miljoner euro) |
| --- | --- |
| | Läget i slutet av 2002 | Budgetgenomförandet under budgetåret 2003 | Läget i slutet av 2003 |
| | Totalt belopp | Utnyttjandegrad % (7) | Sjätte EUF | Sjunde EUF | Åttonde EUF
   (8) | Nionde EUF
   (9) | Totalt belopp
   (9) | Sjätte EUF | Sjunde EUF | Åttonde EUF
   (8) | Nionde EUF
   (9) | Totalt belopp
   (9) | Utnyttjandegrad % (7) |
| A - MEDEL
   (10) | 32 840,4 | | - 357,5 | -585,6 | -1 736,7 | 15 493,1 | 12 813,3 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 15 493,1 | 45 653,7 | |
| B - UTNYTTJANDE |
| 1. Finansiella åtaganden | 29 921,2 | 91,1 % | - 13,1 | - 2,6 | 255,1 | 3 522,4 | 3 761,8 | 7 471,6 | 10 926,1 | 11 762,9 | 3 522,4 | 33 683,0 | 73,8 % |
| 2. | Enskilda rättsliga åtaganden |

1.

Europaparlamentet konstaterar att den ekonomiska situationen för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska Utvecklingsfonden per den 31 december 2003 var enligt följande:

Ackumulerat utnyttjande av EUF:s medel per den 31 december 2003

(miljoner euro)

Läget i slutet av 2002

Budgetgenomförandet under budgetåret 2003

Läget i slutet av 2003

Totalt belopp

Utnyttjandegrad % (7)

Sjätte EUF

Sjunde EUF

Åttonde EUF
   (8)

Nionde EUF
   (9)

Totalt belopp
   (9)

Sjätte EUF

Sjunde EUF

Åttonde EUF
   (8)

Nionde EUF
   (9)

Totalt belopp
   (9)

Utnyttjandegrad % (7)

A - MEDEL
   (10)

32 840,4

- 357,5

-585,6

-1 736,7

15 493,1

12 813,3

7 471,6

10 926,1

11 762,9

15 493,1

45 653,7

B - UTNYTTJANDE

1. Finansiella åtaganden

29 921,2

91,1 %

- 13,1

- 2,6

255,1

3 522,4

3 761,8

7 471,6

10 926,1

11 762,9

3 522,4

33 683,0

73,8 %

2.

24 824,2

75,6 %

30,7

311,7

1 406,6

1 133,7

2 882,7

7 349,6

10 297,1

8 926,5

1 133,7

27 706,9

60,7 %

3. Betalningar
   (11)

21 536,4

65,6 %

47,0

486,2

1 559,6

281,7

2 374,5

7 282,1

9 718,6

6 628,5

281,7

23 910,9

52,4 %

| C | - UTESTÅENDE BETALNINGAR
  (B1-B3) |
| --- | --- |

C

(B1-B3)

8 384,8

25,5 %

189,5

1 207,5

5 134,4

3 240,7

9 772,1

21,4 %

| D | - TILLGÄNGLIGT RESTERANDE BELOPP (A-B1) |
| --- | --- |

D

- TILLGÄNGLIGT RESTERANDE BELOPP (A-B1)

2 919,2

8,9 %

0,0

0,0

0,0

11 970,7

11 970,7

26,2 %

Källa: Revisionsrätten. Årsrapport för budgetåret 2003, s. 403.

| 2. | Europaparlamentet godkänner avslutandet av räkenskaperna för genomförandet av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner avslutandet av räkenskaperna för genomförandet av den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till kommissionen, rådet, revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken samt att offentliggöra det i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till kommissionen, rådet, revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken samt att offentliggöra det i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien).

---

(1)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 315.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 327.

(3)  EGT L 156, 29.5.1998, s. 108.

(4)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 355.

(5)  EGT L 191, 7.7.1998, s. 53.

(6)  EUT L 83, 1.4.2003, s. 1.

(7)  I procent av totala medel.

(8)  Varav 732,9 miljoner euro i finansiella åtaganden, 347,4 miljoner euro i enskilda rättsliga åtaganden och 97,7 miljoner euro i betalningar, inom ramen för det förtida genomförandet av Cotonou-avtalet.

(9)  För att uppgifterna skall kunna jämföras med uppgifterna från tidigare budgetår ingår här de åtgärder som EIB förvaltar i enlighet med sin nya förvaltningsautonomi (tilldelning: 2 245 miljoner euro, finansiella åtaganden: 366 miljoner euro, enskilda rättsliga åtaganden: 140 miljoner euro; betalningar: 4 miljoner euro).

(10)  Ursprungliga anslag till sjätte, sjunde åttonde och nionde EUF, räntor, övriga medel och medel som överförts från tidigare EUF.

(11)  Inbegriper Stabex-överföringar (sjunde EUF: 104 miljoner euro, åttonde EUF: 87 miljoner euro, totalt 191 miljoner euro).

3.

Europaparlamentets resolution innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004 - 2004/2049(DEC))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om uppföljningen av beviljandet av ansvarsfrihet för 2002 års allmänna budget (KOM(2004)0648 - C6-0126/2004),

| — | med beaktande av balansräkningarna och inkomst- och utgiftsredovisningarna för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden - budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av balansräkningarna och inkomst- och utgiftsredovisningarna för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden - budgetåret 2003 (KOM(2004)0667 - C6-0165/2004),

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om verksamheten under den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003, samt institutionernas svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om verksamheten under den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2003, samt institutionernas svar (1),

| — | med beaktande av revisionsrättens revisionsförklaring avseende den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens revisionsförklaring avseende den sjätte, sjunde, åttonde och nionde Europeiska utvecklingsfonden (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 1 mars 2001 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 1 mars 2001 om kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 april 2004 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet: Bygga en gemensam framtid - Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 22 april 2004 om kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet: Bygga en gemensam framtid - Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (4),

| — | med beaktande av den årliga verksamhetsrapporten för 2003 från Byrån för samarbete EuropeAid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga verksamhetsrapporten för 2003 från Byrån för samarbete EuropeAid,

| — | med beaktande av årsrapporten 2004 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och det yttre biståndet (KOM(2004)0536), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten 2004 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och det yttre biståndet (KOM(2004)0536),

| — | med beaktande av rådets rekommendationer av den 8 mars 2005 (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendationer av den 8 mars 2005 (6865/2005 - C6-0078/2005, 6866/2005 - C6-0079/2005, 6867/2005 - C6-0080/2005, 6868/2005 - C6-0081/2005),

| — | med beaktande av artikel 33 i den interna överenskommelsen av den 20 december 1995 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapsstödet inom ramen för andra finansprotokollet till fjärde konventionen AVS-EG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 33 i den interna överenskommelsen av den 20 december 1995 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapsstödet inom ramen för andra finansprotokollet till fjärde konventionen AVS-EG (5),

| — | med beaktande av artikel 32 i det interna avtalet av den 18 september 2000 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till partnerskapsavtalet mellan staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou (Benin) den 23 juni 2000, och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 32 i det interna avtalet av den 18 september 2000 mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om finansiering och förvaltning av gemenskapens bistånd inom ramen för finansprotokollet till partnerskapsavtalet mellan staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou (Benin) den 23 juni 2000, och om tilldelning av ekonomiskt stöd till de utomeuropeiska länder och territorier på vilka den fjärde delen av EG-fördraget är tillämplig (6),

| — | med beaktande av artikel 74 i budgetförordningen av den 16 juni 1998, tillämplig på samarbete för utvecklingsfinansiering enligt fjärde AVS-EG-konventionen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 74 i budgetförordningen av den 16 juni 1998, tillämplig på samarbete för utvecklingsfinansiering enligt fjärde AVS-EG-konventionen (7),

| — | med beaktande av artikel 119 och 120 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 119 och 120 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden (8),

| — | med beaktande av artiklarna 70 och 71 (tredje strecksatsen) samt bilaga V i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 70 och 71 (tredje strecksatsen) samt bilaga V i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling och samarbete (A6-0069/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling och samarbete (A6-0069/2005), och av följande skäl:

| A. | I artikel 119 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden uppmanas kommissionen vidta alla åtgärder för att följa upp iakttagelserna i samband med beviljandet av ansvarsfrihet och att på Europaparlamentets begäran rapportera om de åtgärder som vidtagits till följd av dessa iakttagelser och kommentarer. |
| --- | --- |

A.

I artikel 119 i budgetförordningen av den 27 mars 2003 för den nionde Europeiska utvecklingsfonden uppmanas kommissionen vidta alla åtgärder för att följa upp iakttagelserna i samband med beviljandet av ansvarsfrihet och att på Europaparlamentets begäran rapportera om de åtgärder som vidtagits till följd av dessa iakttagelser och kommentarer.

| B. | Reformeringen av förvaltningen av EG:s yttre bistånd inleddes i maj 2000 (9) och reformeringen av EG:s utvecklingspolitik i november 2000 (10). |
| --- | --- |

B.

Reformeringen av förvaltningen av EG:s yttre bistånd inleddes i maj 2000 (9) och reformeringen av EG:s utvecklingspolitik i november 2000 (10).

| C. | Partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (11), trädde i kraft den 1 april 2003. |
| --- | --- |

C.

Partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) (11), trädde i kraft den 1 april 2003.

| 1. | Europaparlamentet anser att utvecklingspolitiken är en grundläggande del av EU:s externa åtgärder som har till syfte att utrota fattigdomen genom att främja den sociala, utbildningsmässiga och hälsorelaterade infrastrukturen, öka den fattiga befolkningens produktionskapacitet och stödja de berörda länderna för att de skall kunna utveckla den lokala tillväxten och sin potential. Europaparlamentet betonar att det vore ett viktigt steg framåt mot detta mål om millennieutvecklingsmålen kunde uppnås. Parlamentet anser att Europeiska utvecklingsfonden är ett viktigt redskap för att genomföra denna politik i AVS-länderna och att den måste göras effektivare genom ett större fokus på fattigdomsbekämpning och genom snabbare genomförande och ökad insyn och öppenhet, ökat ansvar och med respekt för principerna om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att utvecklingspolitiken är en grundläggande del av EU:s externa åtgärder som har till syfte att utrota fattigdomen genom att främja den sociala, utbildningsmässiga och hälsorelaterade infrastrukturen, öka den fattiga befolkningens produktionskapacitet och stödja de berörda länderna för att de skall kunna utveckla den lokala tillväxten och sin potential. Europaparlamentet betonar att det vore ett viktigt steg framåt mot detta mål om millennieutvecklingsmålen kunde uppnås. Parlamentet anser att Europeiska utvecklingsfonden är ett viktigt redskap för att genomföra denna politik i AVS-länderna och att den måste göras effektivare genom ett större fokus på fattigdomsbekämpning och genom snabbare genomförande och ökad insyn och öppenhet, ökat ansvar och med respekt för principerna om sund ekonomisk förvaltning.

| 2. | Europaparlamentet erkänner att kommissionen ansträngt sig för att inrikta sina utvecklingsinsatser på att uppnå millennieutvecklingsmålen, inklusive fastställandet av nyckelindikatorer. Parlamentet välkomnar användningen av dessa nyckelindikatorer i Europeiska utvecklingsfondens halvtidsutvärdering av vilka framsteg som gjorts för att få bort fattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar i detta avseende och rekommenderar att 35 procent av EU:s utvecklingsbistånd satsas på att uppnå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner att kommissionen ansträngt sig för att inrikta sina utvecklingsinsatser på att uppnå millennieutvecklingsmålen, inklusive fastställandet av nyckelindikatorer. Parlamentet välkomnar användningen av dessa nyckelindikatorer i Europeiska utvecklingsfondens halvtidsutvärdering av vilka framsteg som gjorts för att få bort fattigdomen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar i detta avseende och rekommenderar att 35 procent av EU:s utvecklingsbistånd satsas på att uppnå millennieutvecklingsmålen.

| 3. | Europaparlamentet inser att det förekommer problem med att mäta gemenskapsstödets inverkan när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen i en situation med flera biståndsgivare. Parlamentet beklagar att kommissionen inte ansträngt sig för att upprätta en lämplig mekanism för att mäta denna inverkan och sålunda begränsat sig till att mäta utvecklingsländernas framsteg mot millennieutvecklingsmålen. Parlamentet beklagar vidare att kommissionens svar på utvecklingsutskottets skriftliga frågor är särskilt vaga när det gäller genomförandet av millennieutvecklingsmålen i kommissionens utvecklingsinsatser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet inser att det förekommer problem med att mäta gemenskapsstödets inverkan när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen i en situation med flera biståndsgivare. Parlamentet beklagar att kommissionen inte ansträngt sig för att upprätta en lämplig mekanism för att mäta denna inverkan och sålunda begränsat sig till att mäta utvecklingsländernas framsteg mot millennieutvecklingsmålen. Parlamentet beklagar vidare att kommissionens svar på utvecklingsutskottets skriftliga frågor är särskilt vaga när det gäller genomförandet av millennieutvecklingsmålen i kommissionens utvecklingsinsatser.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de förbättringar som kommissionen gjort i sitt rapporteringssystem och medger att kvaliteten på årsrapporten 2004 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och det yttre biståndet (KOM(2004)0536 och SEK(2004)1027) har förbättrats. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar de förbättringar som kommissionen gjort i sitt rapporteringssystem och medger att kvaliteten på årsrapporten 2004 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik och det yttre biståndet (KOM(2004)0536 och SEK(2004)1027) har förbättrats.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att det varje år skall hållas en debatt i parlamentet om kommissionens årsrapport om gemenskapens utvecklingspolitik och externa bistånd. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beslutar att det varje år skall hållas en debatt i parlamentet om kommissionens årsrapport om gemenskapens utvecklingspolitik och externa bistånd.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att 33 procent (1 346 miljoner euro) av EU:s sammanlagda anslag till AVS-länderna för 2003 (Europeiska utvecklingsfonden och EU:s allmänna budget), som uppgick till 4 079 miljoner euro, gick till social infrastruktur och sociala tjänster. Parlamentet beklagar att enbart 62 miljoner euro (1,5 procent) öronmärktes för grundutbildning och 212 miljoner euro (5,2 procent) för primärhälsovård. Kommissionen uppmanas att öka finansieringen inom dessa områden och parlamentet kräver att 20 procent av EU:s utvecklingsbistånd skall gå till grundläggande utbildning och hälsovård i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att 33 procent (1 346 miljoner euro) av EU:s sammanlagda anslag till AVS-länderna för 2003 (Europeiska utvecklingsfonden och EU:s allmänna budget), som uppgick till 4 079 miljoner euro, gick till social infrastruktur och sociala tjänster. Parlamentet beklagar att enbart 62 miljoner euro (1,5 procent) öronmärktes för grundutbildning och 212 miljoner euro (5,2 procent) för primärhälsovård. Kommissionen uppmanas att öka finansieringen inom dessa områden och parlamentet kräver att 20 procent av EU:s utvecklingsbistånd skall gå till grundläggande utbildning och hälsovård i utvecklingsländerna.

Räkenskaperna

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att balansräkningen och inkomst- och utgiftsredovisningarna översändes i ett sent skede. Moderniseringen av EUF-räkenskaperna planeras bli slutförd inom de satta tidsfristerna. Parlamentet ser fram emot att få en rapport från kommissionens räkenskapsförare om läget för kommissionens räkenskaper, inbegripet EUF-räkenskaperna, per den 1 januari 2005. Parlamentet önskar informeras om framsteg med moderniseringen genom det nya integrerade IT-systemet (ABAC-FED). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att balansräkningen och inkomst- och utgiftsredovisningarna översändes i ett sent skede. Moderniseringen av EUF-räkenskaperna planeras bli slutförd inom de satta tidsfristerna. Parlamentet ser fram emot att få en rapport från kommissionens räkenskapsförare om läget för kommissionens räkenskaper, inbegripet EUF-räkenskaperna, per den 1 januari 2005. Parlamentet önskar informeras om framsteg med moderniseringen genom det nya integrerade IT-systemet (ABAC-FED).

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att även om EUF-medel som förvaltas av EIB inte granskas av revisionsrätten eller kontrolleras av parlamentet såsom en del av ansvarsfrihetsförfarandet, redovisas de i sammanställningen av EUF-räkenskaperna. Insynen skulle öka om information om dessa medel tillhandahölls den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten som är ansvarig för att avsluta EUF:s räkenskaper. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att även om EUF-medel som förvaltas av EIB inte granskas av revisionsrätten eller kontrolleras av parlamentet såsom en del av ansvarsfrihetsförfarandet, redovisas de i sammanställningen av EUF-räkenskaperna. Insynen skulle öka om information om dessa medel tillhandahölls den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten som är ansvarig för att avsluta EUF:s räkenskaper.

Revisionsförklaringen

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten anser att redovisningen på ett tillförlitligt sätt återspeglar inkomsterna och utgifterna för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF, dock med undantag av problem i samband med följande (12):






  a) | Belopp som skulle inbetalas till EUF och som inte förekommer på tillgångssidan i balansräkningen per den 31 december 2003 (27,5 miljoner euro). |
| --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten anser att redovisningen på ett tillförlitligt sätt återspeglar inkomsterna och utgifterna för den sjätte, sjunde, åttonde och nionde EUF, dock med undantag av problem i samband med följande (12):

a)

Belopp som skulle inbetalas till EUF och som inte förekommer på tillgångssidan i balansräkningen per den 31 december 2003 (27,5 miljoner euro).

| b) | Förskott (400 miljoner euro). |
| --- | --- |

b)

Förskott (400 miljoner euro).

| c) | Stabexmedel., |
| --- | --- |

c)

Stabexmedel.,

| d) | Medel överförda till EIB och inte utnyttjade (209 miljoner euro). |
| --- | --- |

d)

Medel överförda till EIB och inte utnyttjade (209 miljoner euro).

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten anser att generaldirektören för Byrån för samarbete EuropeAid borde uttryckt en reservation i den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen angående fordringar som återstår att fastställa och den korrekta användningen av Stabexmedel eftersom han inte hade tillräckligt med tillgänglig information vid den tidpunkten för att kunna dra välgrundade slutsatser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten anser att generaldirektören för Byrån för samarbete EuropeAid borde uttryckt en reservation i den årliga verksamhetsrapporten och förklaringen angående fordringar som återstår att fastställa och den korrekta användningen av Stabexmedel eftersom han inte hade tillräckligt med tillgänglig information vid den tidpunkten för att kunna dra välgrundade slutsatser.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten anser att de bokförda inkomsterna, beloppen som tilldelats de olika EUF och åtagandena och betalningarna under budgetåret som helhet är lagliga och korrekta, när det gäller de underliggande transaktionerna. Revisionsrätten har utformat sitt yttrande sig på grundval av en analys av systemen för övervakning och kontroll, på granskningen av ett antal transaktioner och på analysen av den årliga verksamhetsrapporten samt förklaringen från EuropeAids generaldirektör. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att revisionsrätten anser att de bokförda inkomsterna, beloppen som tilldelats de olika EUF och åtagandena och betalningarna under budgetåret som helhet är lagliga och korrekta, när det gäller de underliggande transaktionerna. Revisionsrätten har utformat sitt yttrande sig på grundval av en analys av systemen för övervakning och kontroll, på granskningen av ett antal transaktioner och på analysen av den årliga verksamhetsrapporten samt förklaringen från EuropeAids generaldirektör.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med följande brister, som konstaterats av revisionsrätten, avseende systemen för övervakning och kontroll:






  a) | Effekten av tillämpningen av normerna för intern kontroll är begränsad eftersom tillämpningen av dem på delegationerna är avhängig decentraliseringsprocessen som inte skulle vara avslutad förrän i slutet av 2004. |
| --- | --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med följande brister, som konstaterats av revisionsrätten, avseende systemen för övervakning och kontroll:

a)

Effekten av tillämpningen av normerna för intern kontroll är begränsad eftersom tillämpningen av dem på delegationerna är avhängig decentraliseringsprocessen som inte skulle vara avslutad förrän i slutet av 2004.

| b) | Handlingsplanerna måste även i fortsättningen genomföras i sin helhet, särskilt på delegationsnivå, i syfte att tillhandahålla en effektiv framtida ram för systemen för övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

b)

Handlingsplanerna måste även i fortsättningen genomföras i sin helhet, särskilt på delegationsnivå, i syfte att tillhandahålla en effektiv framtida ram för systemen för övervakning och kontroll.

| c) | Systemen för övervakning och kontroll som omfattar tilldelning av kontrakt och betalningar är i regel väl utformade, men tillämpningen av dem kan förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

c)

Systemen för övervakning och kontroll som omfattar tilldelning av kontrakt och betalningar är i regel väl utformade, men tillämpningen av dem kan förbättras ytterligare.

Rapporten om den ekonomiska förvaltningen

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att rapporten om den ekonomiska förvaltningen överlämnades i ett sent skede. Parlamentet berömmer kvantiteten och kvaliteten på informationen i rapporten om den ekonomiska förvaltningen, inbegripet den information som särskilt begärdes av parlamentet i dess rekommendation om att bevilja ansvarsfrihet för 2002. Europaparlamentet ber kommissionen att ytterligare förbättra denna rapport i framtiden, särskilt för att möjliggöra en jämförelse mellan beloppen som kanaliseras till projekt, budgetstöd och ej programmerbart stöd under den nionde EUF med beloppen under tidigare Europeiska utvecklingsfonder och för att möjliggöra en översikt över EUF:s administrativa kostnader. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att rapporten om den ekonomiska förvaltningen överlämnades i ett sent skede. Parlamentet berömmer kvantiteten och kvaliteten på informationen i rapporten om den ekonomiska förvaltningen, inbegripet den information som särskilt begärdes av parlamentet i dess rekommendation om att bevilja ansvarsfrihet för 2002. Europaparlamentet ber kommissionen att ytterligare förbättra denna rapport i framtiden, särskilt för att möjliggöra en jämförelse mellan beloppen som kanaliseras till projekt, budgetstöd och ej programmerbart stöd under den nionde EUF med beloppen under tidigare Europeiska utvecklingsfonder och för att möjliggöra en översikt över EUF:s administrativa kostnader.

Ansvars- och redovisningsskyldighet

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att medan kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd är ansvarig för EUF-policyn, är kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser och den europeiska grannskapspolitiken ansvarig för allt det som gäller allmän policy och förvaltningsfrågor avseende verksamheten vid EuropeAid, som genomför EUF. Kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd är behörig att fatta beslut som rör EUF och de särskilda budgetposter för vilka han är ansvarig. Det återstår för Europaparlamentet att låta sig övertygas om att denna «behörighet” kommer att göra det möjligt för kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd att ta fullt politiskt ansvar för genomförandet av program som finansieras av EUF och utvecklingspolitikområdet genom EuropeAid när EuropeAid rapporterar till kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser och den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet är fortfarande oroat över att denna brist på klarhet vad beträffar ansvaret kan skapa otydligheter när det gäller ansvars- och redovisningsskyldigheten för EUF. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att medan kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd är ansvarig för EUF-policyn, är kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser och den europeiska grannskapspolitiken ansvarig för allt det som gäller allmän policy och förvaltningsfrågor avseende verksamheten vid EuropeAid, som genomför EUF. Kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd är behörig att fatta beslut som rör EUF och de särskilda budgetposter för vilka han är ansvarig. Det återstår för Europaparlamentet att låta sig övertygas om att denna «behörighet” kommer att göra det möjligt för kommissionsledamoten med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd att ta fullt politiskt ansvar för genomförandet av program som finansieras av EUF och utvecklingspolitikområdet genom EuropeAid när EuropeAid rapporterar till kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser och den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet är fortfarande oroat över att denna brist på klarhet vad beträffar ansvaret kan skapa otydligheter när det gäller ansvars- och redovisningsskyldigheten för EUF.

Genomförande och utestående åtaganden

| 15. | Europaparlamentet välkomnar de ökningar i budgetgenomförandet som redovisats under 2003. I och med införandet av den nionde EUF och det snabba åtagandet för nya medel ökade dock nivån på oanvända medel (utestående åtaganden, RAL) med över en miljard euro från 8 385 miljarder euro i slutet av 2002 till 9 410 miljarder euro vid utgången av 2003. Denna nivå är oacceptabelt hög och uppmanar kommissionen att påskynda utbetalningen av EUF-stöd. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar de ökningar i budgetgenomförandet som redovisats under 2003. I och med införandet av den nionde EUF och det snabba åtagandet för nya medel ökade dock nivån på oanvända medel (utestående åtaganden, RAL) med över en miljard euro från 8 385 miljarder euro i slutet av 2002 till 9 410 miljarder euro vid utgången av 2003. Denna nivå är oacceptabelt hög och uppmanar kommissionen att påskynda utbetalningen av EUF-stöd.

| 16. | Europaparlamentet påpekar dock att, även om det är önskvärt, är inte ett snabbare genomförande i sig själv tillräckligt för att dra slutsatsen att EUF:s prestation har förbättrats - målen måste också i högre grad uppnås. Parlamentet noterar jämförelsen mellan målen och uppfyllandet av dessa i rapporten om den ekonomiska förvaltningen men ber kommissionen att anstränga sig mer för att uppställa kvantifierbara mål vilket fastställts i budgetförordningen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar dock att, även om det är önskvärt, är inte ett snabbare genomförande i sig själv tillräckligt för att dra slutsatsen att EUF:s prestation har förbättrats - målen måste också i högre grad uppnås. Parlamentet noterar jämförelsen mellan målen och uppfyllandet av dessa i rapporten om den ekonomiska förvaltningen men ber kommissionen att anstränga sig mer för att uppställa kvantifierbara mål vilket fastställts i budgetförordningen.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att ett antal medlemsstater inte betalade in sina bidrag till fullo under 2003 vilket, i kombination med betalningen till Globala hälsofonden, medförde att kommissionen fick brist på medel och var tvungen att skjuta upp betalningar. Medlemsstaterna uppmanas att respektera sina rättsliga skyldigheter vad beträffar bidragen till EUF. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att ett antal medlemsstater inte betalade in sina bidrag till fullo under 2003 vilket, i kombination med betalningen till Globala hälsofonden, medförde att kommissionen fick brist på medel och var tvungen att skjuta upp betalningar. Medlemsstaterna uppmanas att respektera sina rättsliga skyldigheter vad beträffar bidragen till EUF.

Budgetstöd

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att budgetstödets betydelse ökade kraftigt och uppgick till 390 miljoner euro fördelat på 19 AVS-länder 2003. Parlamentet erkänner att budgetstöd kan bidra effektivt till att förverkliga målen om minskad fattigdom och bättre offentlig ekonomisk förvaltning i mottagarländerna, bland annat genom att ge länderna en ökad känsla av ”ägaransvar”. Parlamentet betonar betydelsen av systemet med varierande anslagsdelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina instrument för att bedöma ekonomiska reformer och kvaliteten i den offentliga finansiella förvaltningen som ett villkor för budgetstöd. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att budgetstödets betydelse ökade kraftigt och uppgick till 390 miljoner euro fördelat på 19 AVS-länder 2003. Parlamentet erkänner att budgetstöd kan bidra effektivt till att förverkliga målen om minskad fattigdom och bättre offentlig ekonomisk förvaltning i mottagarländerna, bland annat genom att ge länderna en ökad känsla av ”ägaransvar”. Parlamentet betonar betydelsen av systemet med varierande anslagsdelar. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sina instrument för att bedöma ekonomiska reformer och kvaliteten i den offentliga finansiella förvaltningen som ett villkor för budgetstöd.

| 19. | Europaparlamentet förstår att när budgetstödsmedel har överlämnats till ett AVS-land spenderas och kontrolleras de i enlighet med nationella förfaranden och inte EUF-förfaranden. Detta kräver en ändring i kommissionens uppföljningsförfaranden bort från traditionella kontroller och verifikationer av transaktioner mot en bedömning av tillståndet i förvaltningen av offentliga finanser som grundas på informations- och resultatindikatorer för övervakning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet förstår att när budgetstödsmedel har överlämnats till ett AVS-land spenderas och kontrolleras de i enlighet med nationella förfaranden och inte EUF-förfaranden. Detta kräver en ändring i kommissionens uppföljningsförfaranden bort från traditionella kontroller och verifikationer av transaktioner mot en bedömning av tillståndet i förvaltningen av offentliga finanser som grundas på informations- och resultatindikatorer för övervakning.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar dock att revisionsrätten återigen observerar att kriterierna för att frigöra budgetstöd i stort består av makroekonomiska indikatorer, som enbart tillhandahåller en del av informationen om förvaltningen av offentliga finanser. Parlamentet påminner om den begäran som gjordes i betänkandet om ansvarsfriheten för 2002 om en bedömning av i hur hög grad samtliga tre villkor i artikel 61.2 i Cotonouavtalet (13) har uppfyllts. Parlamentet instämmer med revisionsrätten att bedömningarna bör formaliseras i fråga om vart och ett av dessa kriterier. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar dock att revisionsrätten återigen observerar att kriterierna för att frigöra budgetstöd i stort består av makroekonomiska indikatorer, som enbart tillhandahåller en del av informationen om förvaltningen av offentliga finanser. Parlamentet påminner om den begäran som gjordes i betänkandet om ansvarsfriheten för 2002 om en bedömning av i hur hög grad samtliga tre villkor i artikel 61.2 i Cotonouavtalet (13) har uppfyllts. Parlamentet instämmer med revisionsrätten att bedömningarna bör formaliseras i fråga om vart och ett av dessa kriterier.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att andra bidragsgivare också ökar användningen av budgetstöd och att kommissionen samarbetar med dessa, i synnerhet Världsbanken, om att utarbeta indikatorer för att bedöma resultaten av förvaltningen av offentliga finanser. Som svar på en begäran i samband med ansvarsfriheten för 2002 om en rapport om arbetet hittills inom programmet för offentliga utgifter och ekonomisk ansvars- och redovisningsskyldighet (Public Expenditure and Financial Accountability Program) har kommissionen lämnat information om utarbetandet av resultatindikatorer för förvaltning av offentliga finanser. Kommissionen intygade att man kommit överens om en preliminär ram i början av 2004, att testning av det utvecklade verktyget planerades att starta i slutet av 2004 och att beslutet om att lägga sista handen vid den analytiska ramen skulle fattas senast i juni 2005. Parlamentet önskar få ny information senast den 1 september 2005 om arbetet inom programmet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att andra bidragsgivare också ökar användningen av budgetstöd och att kommissionen samarbetar med dessa, i synnerhet Världsbanken, om att utarbeta indikatorer för att bedöma resultaten av förvaltningen av offentliga finanser. Som svar på en begäran i samband med ansvarsfriheten för 2002 om en rapport om arbetet hittills inom programmet för offentliga utgifter och ekonomisk ansvars- och redovisningsskyldighet (Public Expenditure and Financial Accountability Program) har kommissionen lämnat information om utarbetandet av resultatindikatorer för förvaltning av offentliga finanser. Kommissionen intygade att man kommit överens om en preliminär ram i början av 2004, att testning av det utvecklade verktyget planerades att starta i slutet av 2004 och att beslutet om att lägga sista handen vid den analytiska ramen skulle fattas senast i juni 2005. Parlamentet önskar få ny information senast den 1 september 2005 om arbetet inom programmet.

Högre revisionsinstitutioner

| 22. | Europaparlamentet påminner om den vikt som parlamentet, rådet och revisionsrätten fäst vid att involvera AVS-ländernas högre revisionsinstitutioner i kontrollen av EUF (14). |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om den vikt som parlamentet, rådet och revisionsrätten fäst vid att involvera AVS-ländernas högre revisionsinstitutioner i kontrollen av EUF (14).

| 23. | Europaparlamentet noterar den information som kommissionen lämnat i sin rapport om den ekonomiska förvaltningen om medel som använts för projekt som berör de högre revisionsinstitutionerna under budgetåret 2003, vilket parlamentet begärde i sitt betänkande om ansvarsfriheten för 2002. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar den information som kommissionen lämnat i sin rapport om den ekonomiska förvaltningen om medel som använts för projekt som berör de högre revisionsinstitutionerna under budgetåret 2003, vilket parlamentet begärde i sitt betänkande om ansvarsfriheten för 2002.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen överväger olika vägar för att stödja och främja de högre revisionsinstitutionernas roll i AVS-länderna. Europaparlamentet ber om en bedömning av de olika alternativ som övervägs i god tid före nästa ansvarsfrihetsförfarande. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen överväger olika vägar för att stödja och främja de högre revisionsinstitutionernas roll i AVS-länderna. Europaparlamentet ber om en bedömning av de olika alternativ som övervägs i god tid före nästa ansvarsfrihetsförfarande.

Införande i den allmänna budgeten

| 25. | Europaparlamentet anser att ett införande av EUF i den allmänna budgeten skulle innebära att man slapp många komplikationer och svårigheter vid genomförandet av de olika Europeiska utvecklingsfonderna, utbetalningarna skulle påskyndas och det nuvarande demokratiska underskottet skulle elimineras. Denna fråga bör tas upp i samband med diskussionen om den nya budgetplanen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att ett införande av EUF i den allmänna budgeten skulle innebära att man slapp många komplikationer och svårigheter vid genomförandet av de olika Europeiska utvecklingsfonderna, utbetalningarna skulle påskyndas och det nuvarande demokratiska underskottet skulle elimineras. Denna fråga bör tas upp i samband med diskussionen om den nya budgetplanen.

Delegering av biståndsförvaltningen

| 26. | Europaparlamentet stöder kommissionens delegering av medlen och beslutsbefogenheterna till kommissionens delegationer. Parlamentet förväntar sig att denna nya organisationsstruktur kommer att bidra till ännu högre genomförandegrader för åtagandena och betalningarna än de som kommissionen uppnådde 2003. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet stöder kommissionens delegering av medlen och beslutsbefogenheterna till kommissionens delegationer. Parlamentet förväntar sig att denna nya organisationsstruktur kommer att bidra till ännu högre genomförandegrader för åtagandena och betalningarna än de som kommissionen uppnådde 2003.

| 27. | Europaparlamentet inser dock att även om den nya strukturen innebär fördelar, medför den också risker. Kommissionens arbetsdokument för personalen om en översikt av riskerna med yttre bistånd (”Outline of Risks Linked to External Assistance”) är nyttig. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet inser dock att även om den nya strukturen innebär fördelar, medför den också risker. Kommissionens arbetsdokument för personalen om en översikt av riskerna med yttre bistånd (”Outline of Risks Linked to External Assistance”) är nyttig.

| 28. | Europaparlamentet noterar kommissionens rapport om utvärderingen av delegeringsprocessen (15). Decentraliseringen närmar sig nu slutförandet. Parlamentet söker försäkra sig om att lämpliga kontroller åtföljer delegeringen av medel och beslutsbefogenheter till delegationerna. Parlamentet efterfrågar en rapport i god tid före nästa ansvarsfrihetsförfarande där man i grova drag anger läget i delegeringsprocessen, beskriver de förväntade fördelarna med kvantifierbara indikatorer och visar på de fördelar som hittills uppnåtts samt i detalj anger de inrättade kontrollstrukturerna i delegationerna, inbegripet läget i genomförandet av normerna för intern kontroll. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar kommissionens rapport om utvärderingen av delegeringsprocessen (15). Decentraliseringen närmar sig nu slutförandet. Parlamentet söker försäkra sig om att lämpliga kontroller åtföljer delegeringen av medel och beslutsbefogenheter till delegationerna. Parlamentet efterfrågar en rapport i god tid före nästa ansvarsfrihetsförfarande där man i grova drag anger läget i delegeringsprocessen, beskriver de förväntade fördelarna med kvantifierbara indikatorer och visar på de fördelar som hittills uppnåtts samt i detalj anger de inrättade kontrollstrukturerna i delegationerna, inbegripet läget i genomförandet av normerna för intern kontroll.

| 29. | Europaparlamentet noterar att kommissionen försäkrar att den i delegationerna har tillräckligt med personal som är väl kvalificerad och utbildad i ekonomisk förvaltning. Kommissionen ligger dock bland de sista när det gäller den proportionella andelen personal som förvaltar 10 miljoner euro jämfört med de övriga stora bidragsgivarna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar att kommissionen försäkrar att den i delegationerna har tillräckligt med personal som är väl kvalificerad och utbildad i ekonomisk förvaltning. Kommissionen ligger dock bland de sista när det gäller den proportionella andelen personal som förvaltar 10 miljoner euro jämfört med de övriga stora bidragsgivarna.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att det finns risker med förfarandet med decentralisering till kommissionens delegationer i AVS-länderna, exempelvis svårigheter att finna lämplig personal och risken att olika kommissionsdelegationer tolkar regelverket olika. Parlamentet understryker behovet av att förbättra regelverket och att finna en balans mellan å ena sidan förstärkta kontrollmekanismer och behovet av rapporter, och å andra sidan effektiva och snabba beslutsrutiner där de viktigaste besluten rörande EU-projekt fattas av delegationerna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att det finns risker med förfarandet med decentralisering till kommissionens delegationer i AVS-länderna, exempelvis svårigheter att finna lämplig personal och risken att olika kommissionsdelegationer tolkar regelverket olika. Parlamentet understryker behovet av att förbättra regelverket och att finna en balans mellan å ena sidan förstärkta kontrollmekanismer och behovet av rapporter, och å andra sidan effektiva och snabba beslutsrutiner där de viktigaste besluten rörande EU-projekt fattas av delegationerna.

Stabexmedel

| 31. | Europaparlamentet noterar att kommissionen gjorde en inventering av Stabexmedel under 2003 och detta gav till resultat att cirka 700 miljoner euro fanns outnyttjade på lokala bankkonton i mottagarländerna. Parlamentet konstaterar att även om medlen på dessa bankkonton har överförts till mottagarländerna och formellt lämnat EUF-kontona, har kommissionen fortfarande ett delat ansvar för dem och har kontroll över att de används på rätt sätt. Parlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att bristen på lämplig kontroll gör det omöjligt för kommissionen att kontrollera hur dessa medel används. Kommissionen avser att införa bättre kontrollförfaranden i slutet av 2004 som skall fungera fullt ut senast 2005. Kommissionen uppmanas att arbeta tillsammans med mottagarländerna för att förbättra kontrollen och för att tillse att det ingås åtaganden för de utestående medlen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att kommissionen gjorde en inventering av Stabexmedel under 2003 och detta gav till resultat att cirka 700 miljoner euro fanns outnyttjade på lokala bankkonton i mottagarländerna. Parlamentet konstaterar att även om medlen på dessa bankkonton har överförts till mottagarländerna och formellt lämnat EUF-kontona, har kommissionen fortfarande ett delat ansvar för dem och har kontroll över att de används på rätt sätt. Parlamentet noterar revisionsrättens iakttagelse att bristen på lämplig kontroll gör det omöjligt för kommissionen att kontrollera hur dessa medel används. Kommissionen avser att införa bättre kontrollförfaranden i slutet av 2004 som skall fungera fullt ut senast 2005. Kommissionen uppmanas att arbeta tillsammans med mottagarländerna för att förbättra kontrollen och för att tillse att det ingås åtaganden för de utestående medlen så snart som möjligt.

Utvärdering

| 32. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som kommissionen gjort när det gäller intern kontroll för att följa huvuddelen av normerna. Parlamentet är dock oroat över att kommissionen på grund av kapacitetsbrist inte kan uppfylla internkontrollens norm 23 avseende utvärdering. Kommissionen ombeds att rapportera hur den avser att tillse att utvärderingen blir korrekt genomförd och uppföljd och att ange när den tror att den kommer att kunna följa normen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som kommissionen gjort när det gäller intern kontroll för att följa huvuddelen av normerna. Parlamentet är dock oroat över att kommissionen på grund av kapacitetsbrist inte kan uppfylla internkontrollens norm 23 avseende utvärdering. Kommissionen ombeds att rapportera hur den avser att tillse att utvärderingen blir korrekt genomförd och uppföljd och att ange när den tror att den kommer att kunna följa normen.

Tidsfrister

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram - och rådet att anta - följande förslag till ändring av första meningen i artikel 119.1 i budgetförordningen:
  «Europaparlamentet skall före den 30 juni år n + 2, på rekommendation av rådet som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n för de EUF-medel som kommissionen förvaltat enligt artikel 1.2» |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram - och rådet att anta - följande förslag till ändring av första meningen i artikel 119.1 i budgetförordningen:

«Europaparlamentet skall före den 30 juni år n + 2, på rekommendation av rådet som skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja kommissionen ansvarsfrihet beträffande budgetens genomförande år n för de EUF-medel som kommissionen förvaltat enligt artikel 1.2»

---

(1)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 315.

(2)  EUT C 293, 30.11.2004, s. 327.

(3)  EGT C 277, 1.10.2001, s. 130.

(4)  Antagna texter P5_TA(2004)0367.

(5)  EGT L 156, 29.5.1998, s. 108.

(6)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 355.

(7)  EGT L 191, 7.7.1998, s. 53.

(8)  EUT L 83, 1.4.2003, s. 1.

(9)  Meddelande till kommissionen om reformeringen av förvaltningen av det yttre biståndet, antaget av kommissionen den 16 maj 2000.

(10)  Uttalande från rådet och kommissionen om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik, antaget av rådet för allmänna frågor (utveckling) den 10 november 2000.

(11)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(12)  Revisionsrättens årsrapport för budgetåret 2003, s. 387.

(13)  Direkt budgetstöd till stöd för makroekonomiska eller sektorsinriktade reformer skall beviljas i följande fall:

| a) | Förvaltningen av de offentliga utgifterna är tillräckligt öppen, ansvarsfull och effektiv. |
| --- | --- |

a)

Förvaltningen av de offentliga utgifterna är tillräckligt öppen, ansvarsfull och effektiv.

| b) | Det finns en väldefinierad makroekonomisk eller sektorsinriktad politik som fastställts av det berörda landet och som fått stöd av de viktigaste givarna. |
| --- | --- |

b)

Det finns en väldefinierad makroekonomisk eller sektorsinriktad politik som fastställts av det berörda landet och som fått stöd av de viktigaste givarna.

| c) | Den offentliga upphandlingen är öppen och tydlig. |
| --- | --- |

c)

Den offentliga upphandlingen är öppen och tydlig.

(14)  Se punkterna 21 till 24 i resolutionen innehållande de iakttagelser som utgör en del av beslutet om ansvarsfrihet för kommissionen för genomförandet av budgeten för sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden för budgetåret 2002 (EUT L 330, 4.11.2004, s. 128).

(15)  SEK(2004)0561, 6.5.2004.

P6_TA(2005)0115

Utvecklingsmålen i Förenta nationernas millenniedeklaration

Europaparlamentets resolution om Europeiska unionens roll när det gäller att uppnå millennieutvecklingsmålen (2004/2252(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken det internationella samfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millenniemålen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000, i vilken det internationella samfundet gemensamt fastställer kriterier för fattigdomsutrotning, de s.k. millenniemålen,

| — | med beaktande av de årliga rapporterna om mänsklig utveckling som FN:s utvecklingsprogram utarbetar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de årliga rapporterna om mänsklig utveckling som FN:s utvecklingsprogram utarbetar,

| — | med beaktande av rapporten ”Least Developed Countries 2002: Escaping the Poverty Trap” från FN:s konferens om handel och utveckling (UNCTAD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”Least Developed Countries 2002: Escaping the Poverty Trap” från FN:s konferens om handel och utveckling (UNCTAD),

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares årliga rapporter om genomförandet av FN:s millenniedeklaration, varav den senaste är daterad den 27 augusti 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares årliga rapporter om genomförandet av FN:s millenniedeklaration, varav den senaste är daterad den 27 augusti 2004,

| — | med beaktande av rapporten ”Investing in Development: A Practical Plan to Achieve the Millennium Development Goals” från expertgruppen inom FN:s millennieprojekt, med professor Jeffrey Sachs som ledare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten ”Investing in Development: A Practical Plan to Achieve the Millennium Development Goals” från expertgruppen inom FN:s millennieprojekt, med professor Jeffrey Sachs som ledare,

| — | med beaktande av Unicefs årliga rapporter om situationen för världens barn och FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unicefs årliga rapporter om situationen för världens barn och FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989,

| — | med beaktande av slutdeklarationerna och slutsatserna från internationella konferenser, särskilt den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Monterrey 2002), toppmötet om hållbar utveckling (Johannesburg, 2002), FN:s tredje konferens om de minst utvecklade länderna (Bryssel, 2001), WTO:s fjärde ministerkonferens (Doha, 2001), den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD)(Kairo, 1994), FN:s generalförsamlings specialsession 1999 för att se över framstegen med att nå ICPD-målen (”Kairo + 5”) och världsforumet om utbildning (Dakar, 2000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutdeklarationerna och slutsatserna från internationella konferenser, särskilt den internationella konferensen om utvecklingsfinansiering (Monterrey 2002), toppmötet om hållbar utveckling (Johannesburg, 2002), FN:s tredje konferens om de minst utvecklade länderna (Bryssel, 2001), WTO:s fjärde ministerkonferens (Doha, 2001), den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD)(Kairo, 1994), FN:s generalförsamlings specialsession 1999 för att se över framstegen med att nå ICPD-målen (”Kairo + 5”) och världsforumet om utbildning (Dakar, 2000),

| — | med beaktande av de nationella förbehåll som inlämnats av vissa EU-medlemsstater i slutförklaringarna och slutsatserna från de ovannämnda konferenserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nationella förbehåll som inlämnats av vissa EU-medlemsstater i slutförklaringarna och slutsatserna från de ovannämnda konferenserna,

| — | med beaktande av de åtaganden som gjordes av EU vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 inför Monterreykonferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som gjordes av EU vid Europeiska rådets möte i Barcelona i mars 2002 inför Monterreykonferensen,

| — | med beaktande av artiklarna 177-181 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artiklarna III-316-318 och artikel III-321 i Fördraget om upprättandet av en konstitution för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 177-181 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artiklarna III-316-318 och artikel III-321 i Fördraget om upprättandet av en konstitution för Europa,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om millenniemålen 2000-2004 (SEK(2004)1379), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om millenniemålen 2000-2004 (SEK(2004)1379),

| — | med beaktande av rådets och kommissionens förklaring av den 20 november 2000 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets och kommissionens förklaring av den 20 november 2000 om Europeiska gemenskapens utvecklingspolitik,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 22-23 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 22-23 november 2004,

| — | med beaktande av meddelandena från kommissionens ordförande, med vice ordförande Wallströms samtycke, ”Strategiska prioriteringar för 2005-2009: Europa 2010: Ett partnerskap för att forma ett nytt Europa - välstånd, sammanhållning och säkerhet” samt kommissionens arbetsprogram för 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandena från kommissionens ordförande, med vice ordförande Wallströms samtycke, ”Strategiska prioriteringar för 2005-2009: Europa 2010: Ett partnerskap för att forma ett nytt Europa - välstånd, sammanhållning och säkerhet” samt kommissionens arbetsprogram för 2005,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om förslaget till rådets beslut om antagande av gemenskapens ståndpunkt i AVS-EG:s ministerråd beträffande reglering av alla de lån till särskilda villkor som beviljats de minst utvecklade och kraftigt skuldtyngda fattiga AVS-staterna och som återstår efter en fullständig tillämpning av skuldlättnadsmekanismerna inom ramen för HIPC-initiativet (KOM(2001) 0210) och av sin resolution om detta ämne av den 25 april 2002 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om förslaget till rådets beslut om antagande av gemenskapens ståndpunkt i AVS-EG:s ministerråd beträffande reglering av alla de lån till särskilda villkor som beviljats de minst utvecklade och kraftigt skuldtyngda fattiga AVS-staterna och som återstår efter en fullständig tillämpning av skuldlättnadsmekanismerna inom ramen för HIPC-initiativet (KOM(2001) 0210) och av sin resolution om detta ämne av den 25 april 2002 (1),

| — | med beaktande av sin resolution den 13 januari 2005 om skuldlättnader för utvecklingsländer (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution den 13 januari 2005 om skuldlättnader för utvecklingsländer (2),

| — | med beaktande av utfästelsen vid det internationella toppmötet om livsmedelsförsörjningen 1996 om att halvera det antal människor som lider av hungersnöd i världen före 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utfästelsen vid det internationella toppmötet om livsmedelsförsörjningen 1996 om att halvera det antal människor som lider av hungersnöd i världen före 2015,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0075/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A6-0075/2005), och av följande skäl:

| A. | EU står för mer än 50 procent av utvecklingsbiståndet i världen. I september 2000 undertecknade EU:s medlemsstater och kommissionens ordförande millenniedeklarationen och i december 2001 antog FN:s generalförsamling millenniemålen. |
| --- | --- |

A.

EU står för mer än 50 procent av utvecklingsbiståndet i världen. I september 2000 undertecknade EU:s medlemsstater och kommissionens ordförande millenniedeklarationen och i december 2001 antog FN:s generalförsamling millenniemålen.

| B. | Millenniemålen, i vilka ansträngningarna för att nå målen för fattigdomsutrotning understryks, måste ses som en del av ett vidare förhållningssätt i vilket hållbar utveckling, rättvisa, goda styrelseformer och rättsstatsprinciperna främjas. |
| --- | --- |

B.

Millenniemålen, i vilka ansträngningarna för att nå målen för fattigdomsutrotning understryks, måste ses som en del av ett vidare förhållningssätt i vilket hållbar utveckling, rättvisa, goda styrelseformer och rättsstatsprinciperna främjas.

| C. | Enligt UNCTAD:s rapport från 2002 om de minst utvecklade länderna har antalet människor som lever i extrem fattigdom mer än fördubblats under de senaste trettio åren, med en ökning från 138 miljoner på 1960-talet till 307 miljoner på 1990-talet. Om den nuvarande tendensen håller i sig kommer det antal människor som lever på mindre än 1 US dollar om dagen att år 2015 ha stigit från 307 miljoner till 420 miljoner. |
| --- | --- |

C.

Enligt UNCTAD:s rapport från 2002 om de minst utvecklade länderna har antalet människor som lever i extrem fattigdom mer än fördubblats under de senaste trettio åren, med en ökning från 138 miljoner på 1960-talet till 307 miljoner på 1990-talet. Om den nuvarande tendensen håller i sig kommer det antal människor som lever på mindre än 1 US dollar om dagen att år 2015 ha stigit från 307 miljoner till 420 miljoner.

| D. | Kampen mot fattigdomen kräver framför allt en genomgripande förändring av politiken i både de industrialiserade länderna och i utvecklingsländerna, så att man angriper de strukturella orsakerna till fattigdom, bland annat orättvisa världshandelsregler, obetalbara krav i samband med utvecklingsländernas skuldåterbetalningar till internationella finansinstitut samt en ojämn spridning av välfärden. |
| --- | --- |

D.

Kampen mot fattigdomen kräver framför allt en genomgripande förändring av politiken i både de industrialiserade länderna och i utvecklingsländerna, så att man angriper de strukturella orsakerna till fattigdom, bland annat orättvisa världshandelsregler, obetalbara krav i samband med utvecklingsländernas skuldåterbetalningar till internationella finansinstitut samt en ojämn spridning av välfärden.

| E. | Om millenniemålen skall nås måste det nuvarande biståndet fördubblas och hållas kvar på den fördubblade nivån i minst ett årtionde. |
| --- | --- |

E.

Om millenniemålen skall nås måste det nuvarande biståndet fördubblas och hållas kvar på den fördubblade nivån i minst ett årtionde.

| F. | Ytterligare innovativa finansieringsmöjligheter måste också undersökas parallellt. Samtidigt måste den lika viktiga betydelsen av biståndets kvalitet och innehåll framhållas. |
| --- | --- |

F.

Ytterligare innovativa finansieringsmöjligheter måste också undersökas parallellt. Samtidigt måste den lika viktiga betydelsen av biståndets kvalitet och innehåll framhållas.

| G. | Två tredjedelar av utvecklingsländerna använder mer pengar till skuldbetalning än till grundläggande sociala tjänster. |
| --- | --- |

G.

Två tredjedelar av utvecklingsländerna använder mer pengar till skuldbetalning än till grundläggande sociala tjänster.

| H. | Det är nödvändigt att skriva av skulden för många kraftigt skuldtyngda länder till hundra procent. Dessa länder borde nå 2015 utan extra skulder. |
| --- | --- |

H.

Det är nödvändigt att skriva av skulden för många kraftigt skuldtyngda länder till hundra procent. Dessa länder borde nå 2015 utan extra skulder.

| I. | År 2002 fick EG i den fackgranskning som utförts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling/kommittén för utvecklingsbistånd (OECD/DAC) kritik ”över att gemenskapen inte har någon övergripande utvecklingspolitisk strategi och över att målen för gemenskapens utvecklingspolitik är för många, för vaga och inte rangordnade på något särskilt sätt”. Hittills har inga verkliga insatser gjorts för att se till att gemenskapsstödet och biståndet från EU:s medlemsstater kompletterar varandra. |
| --- | --- |

I.

År 2002 fick EG i den fackgranskning som utförts av Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling/kommittén för utvecklingsbistånd (OECD/DAC) kritik ”över att gemenskapen inte har någon övergripande utvecklingspolitisk strategi och över att målen för gemenskapens utvecklingspolitik är för många, för vaga och inte rangordnade på något särskilt sätt”. Hittills har inga verkliga insatser gjorts för att se till att gemenskapsstödet och biståndet från EU:s medlemsstater kompletterar varandra.

| J. | 90 procent av världens befolkning delar på endast 10 procent av världens hälsoresurser. 95 procent av de 38 miljoner människor som har aids bor i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

J.

90 procent av världens befolkning delar på endast 10 procent av världens hälsoresurser. 95 procent av de 38 miljoner människor som har aids bor i utvecklingsländer.

| K. | Förebyggande åtgärder är viktiga, men därtill behöver 3 miljoner människor antiretrovirala läkemedel före slutet av år 2005. |
| --- | --- |

K.

Förebyggande åtgärder är viktiga, men därtill behöver 3 miljoner människor antiretrovirala läkemedel före slutet av år 2005.

| L. | Nyligen har stora framsteg gjorts när det gäller de skadligaste formerna av de fyra malariaparasiter som infekterar människan. Det kommer därför att bli möjligt att införa nya behandlingsformer. |
| --- | --- |

L.

Nyligen har stora framsteg gjorts när det gäller de skadligaste formerna av de fyra malariaparasiter som infekterar människan. Det kommer därför att bli möjligt att införa nya behandlingsformer.

| M. | Den stora förekomsten av hiv/aids i Afrika söder om Sahara, där utgifterna för sjuk- och hälsovård och utbildning kraftigt har minskats, är bekymrande. |
| --- | --- |

M.

Den stora förekomsten av hiv/aids i Afrika söder om Sahara, där utgifterna för sjuk- och hälsovård och utbildning kraftigt har minskats, är bekymrande.

| N. | Vissa tropiska sjukdomar går att behandla, men i de fall tillverkningen av medicinerna inte har upphört är de antingen alltför dyra eller också har de bristande kvalitet eller verkan. |
| --- | --- |

N.

Vissa tropiska sjukdomar går att behandla, men i de fall tillverkningen av medicinerna inte har upphört är de antingen alltför dyra eller också har de bristande kvalitet eller verkan.

| O. | I Afrika söder om Sahara är 57 procent av de hivsmittade vuxna kvinnor. Påtryckningar förekommer för att urgröpa progressiva politiska ambitioner om rätt till sexuell och reproduktiv hälsa, vilket lett till ett ökat antal oönskade graviditeter och riskfyllda aborter. |
| --- | --- |

O.

I Afrika söder om Sahara är 57 procent av de hivsmittade vuxna kvinnor. Påtryckningar förekommer för att urgröpa progressiva politiska ambitioner om rätt till sexuell och reproduktiv hälsa, vilket lett till ett ökat antal oönskade graviditeter och riskfyllda aborter.

| P. | Det finns ett viktigt samband mellan hållbar miljö, handel och utvecklingspolitik samt utrotning av extrem fattigdom och hungersnöd. Livsuppehället för de fattiga på landsbygden är nästan helt beroende av en ändamålsenlig förvaltning av naturresursbasen såsom skog, mark, betesmark, marina resurser och färskvattenresurser. |
| --- | --- |

P.

Det finns ett viktigt samband mellan hållbar miljö, handel och utvecklingspolitik samt utrotning av extrem fattigdom och hungersnöd. Livsuppehället för de fattiga på landsbygden är nästan helt beroende av en ändamålsenlig förvaltning av naturresursbasen såsom skog, mark, betesmark, marina resurser och färskvattenresurser.

| Q. | Enligt slutsatserna i en oroväckande rapport om utvecklingen av ekosystemen (Millennium Ecosystem Assessment Report) som nyligen offentliggjordes fortsätter cirka 60 procent av de ekosystem som undersökts (15 av 24) att utarmas eller brukas på ett sätt som inte är hållbart över tid. Detta gäller sötvatten, fiske, rening av luft och vatten och reglering av regionalt och lokalt klimat, naturkatastrofer och skadedjur. Det är världens fattigaste människor som drabbas värst av dessa förändringar av ekosystemen. |
| --- | --- |

Q.

Enligt slutsatserna i en oroväckande rapport om utvecklingen av ekosystemen (Millennium Ecosystem Assessment Report) som nyligen offentliggjordes fortsätter cirka 60 procent av de ekosystem som undersökts (15 av 24) att utarmas eller brukas på ett sätt som inte är hållbart över tid. Detta gäller sötvatten, fiske, rening av luft och vatten och reglering av regionalt och lokalt klimat, naturkatastrofer och skadedjur. Det är världens fattigaste människor som drabbas värst av dessa förändringar av ekosystemen.

| R. | Doha-utvecklingsrundan har potential att få stor inverkan. Det behövs ett handelssystem som baseras på rättvisa och balanserade regler för att komma till rätta med bristen på jämvikt inom världshandeln, särskilt när det gäller Afrika. |
| --- | --- |

R.

Doha-utvecklingsrundan har potential att få stor inverkan. Det behövs ett handelssystem som baseras på rättvisa och balanserade regler för att komma till rätta med bristen på jämvikt inom världshandeln, särskilt när det gäller Afrika.

| S. | Utvecklingssamarbetet har tidigare framför allt byggt på sektorsstrategier. En mer systembaserad strategi till millenniemålen skulle behövas på grund av de föreliggande tydliga synergierna. |
| --- | --- |

S.

Utvecklingssamarbetet har tidigare framför allt byggt på sektorsstrategier. En mer systembaserad strategi till millenniemålen skulle behövas på grund av de föreliggande tydliga synergierna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om millenniemålen 2000-2004 och ser fram emot EU:s sammanfattande rapport om ytterligare åtgärder som garanterar att gemenskapsbiståndet till fullo inriktas på att uppfylla millenniemålen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport om millenniemålen 2000-2004 och ser fram emot EU:s sammanfattande rapport om ytterligare åtgärder som garanterar att gemenskapsbiståndet till fullo inriktas på att uppfylla millenniemålen.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den övergripande ramen för EU:s utvecklingspolitik entydigt måste vara minskad fattigdom genom uppfyllande av millenniemålen och millenniedeklarationen. Detta måste klart återspeglas i all relevant politik och alla förslag till rättsakter. Parlamentet anser dock att millenniemålen inte får betraktas som tekniska problem som kommer att lösas enbart genom att man beviljar mer pengar utan man måste också identifiera och tackla de underliggande orsakerna till fattigdom. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att den övergripande ramen för EU:s utvecklingspolitik entydigt måste vara minskad fattigdom genom uppfyllande av millenniemålen och millenniedeklarationen. Detta måste klart återspeglas i all relevant politik och alla förslag till rättsakter. Parlamentet anser dock att millenniemålen inte får betraktas som tekniska problem som kommer att lösas enbart genom att man beviljar mer pengar utan man måste också identifiera och tackla de underliggande orsakerna till fattigdom.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att det endast finns klara tidsfrister för millenniemål 1-7, och inte för det åttonde millenniemålet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att det endast finns klara tidsfrister för millenniemål 1-7, och inte för det åttonde millenniemålet.

| 4. | Europaparlamentet betonar sambandet mellan millenniemålen, nationella strategier för minskad fattigdom, makroekonomisk politik, effektiv förvaltning av de offentliga utgifterna och harmoniserat stöd till goda styrelseformer och god politik. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar sambandet mellan millenniemålen, nationella strategier för minskad fattigdom, makroekonomisk politik, effektiv förvaltning av de offentliga utgifterna och harmoniserat stöd till goda styrelseformer och god politik.

| 5. | Europaparlamentet är övertygat om att strategidokumenten för minskad fattigdom och landstrategidokumenten skulle kunna vara viktiga instrument för att uppnå millenniemålen, men anser att de bör revideras så att de bättre stöder millenniemålen. Parlamentet begär att de ”snabba framstegen” anges i strategidokumenten för minskad fattigdom och i landstrategidokumenten, så att de kan inlemmas i en hållbar och strukturell strategi. Parlamentet anser att arbetet med att ta fram strategidokument som baserar sig på millenniemålen bör vara öppet och rådgivande och inbegripa alla viktiga aktörer på såväl nationell som internationell nivå. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är övertygat om att strategidokumenten för minskad fattigdom och landstrategidokumenten skulle kunna vara viktiga instrument för att uppnå millenniemålen, men anser att de bör revideras så att de bättre stöder millenniemålen. Parlamentet begär att de ”snabba framstegen” anges i strategidokumenten för minskad fattigdom och i landstrategidokumenten, så att de kan inlemmas i en hållbar och strukturell strategi. Parlamentet anser att arbetet med att ta fram strategidokument som baserar sig på millenniemålen bör vara öppet och rådgivande och inbegripa alla viktiga aktörer på såväl nationell som internationell nivå.

| 6. | Europaparlamentet anser att den nationella och regionala utvecklingspolitiken måste fastställas demokratiskt av folken själva och att deras respektive regeringar bör utkrävas ansvar genom demokratiska institutioner och inte genom villkor som är anpassade efter givarnas strategiska intressen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att den nationella och regionala utvecklingspolitiken måste fastställas demokratiskt av folken själva och att deras respektive regeringar bör utkrävas ansvar genom demokratiska institutioner och inte genom villkor som är anpassade efter givarnas strategiska intressen.

| 7. | Europaparlamentet anser att man inom kampen mot fattigdom skall erkänna att ett land eller en region har rätt att med demokratiska medel utforma sin egen politik och sina egna prioriteringar och strategier för att främja en hållbar livsmedelsproduktion och ekonomisk utveckling genom att mobilisera sina natur- och humanresurser och sin lokala sakkunskap. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att man inom kampen mot fattigdom skall erkänna att ett land eller en region har rätt att med demokratiska medel utforma sin egen politik och sina egna prioriteringar och strategier för att främja en hållbar livsmedelsproduktion och ekonomisk utveckling genom att mobilisera sina natur- och humanresurser och sin lokala sakkunskap.

| 8. | Europaparlamentet betonar att alla medel som står till buds måste utnyttjas för att millenniemålen skall nås, vilket kräver bredast möjliga partnerskap med de berörda aktörerna, särskilt de nationella parlamenten och det civila samhället, för att frigöra de innovationer, resurser och den kapacitet som behövs. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att alla medel som står till buds måste utnyttjas för att millenniemålen skall nås, vilket kräver bredast möjliga partnerskap med de berörda aktörerna, särskilt de nationella parlamenten och det civila samhället, för att frigöra de innovationer, resurser och den kapacitet som behövs.

| 9. | Europaparlamentet anser att man fullt ut bör erkänna att alla länder har rätt och skyldighet att trygga livsmedelsförsörjningen för sina folk och att de vid behov får skydda sig från export från andra länder som hotar denna livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att man fullt ut bör erkänna att alla länder har rätt och skyldighet att trygga livsmedelsförsörjningen för sina folk och att de vid behov får skydda sig från export från andra länder som hotar denna livsmedelsförsörjning.

| 10. | Europaparlamentet anser att det är mycket att viktigt att konsolidera och utveckla de offentliga tjänsterna för att avvärja de stora fattigdomsplågorna, såsom epidemier, analfabetism, dricksvattenbrist och avsaknad av avloppsrening. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det är mycket att viktigt att konsolidera och utveckla de offentliga tjänsterna för att avvärja de stora fattigdomsplågorna, såsom epidemier, analfabetism, dricksvattenbrist och avsaknad av avloppsrening.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en helhetsstrategi - det vill säga inte en sektorsbaserad strategi - i arbetet för att nå millenniemålen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en helhetsstrategi - det vill säga inte en sektorsbaserad strategi - i arbetet för att nå millenniemålen.

| 12. | Europaparlamentet ger en eloge till de medlemsstater som har uppnått eller passerat 0,7 procent av BNI, men konstaterar att det i vissa medlemsstater finns en oroväckande tendens att börja sänka biståndsnivåerna och att överge sina tidigare åtaganden om tidtabeller. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ger en eloge till de medlemsstater som har uppnått eller passerat 0,7 procent av BNI, men konstaterar att det i vissa medlemsstater finns en oroväckande tendens att börja sänka biståndsnivåerna och att överge sina tidigare åtaganden om tidtabeller.

| 13. | Europaparlamentet betonar att skillnaderna mellan medlemsstaternas prestationer är stora, även om EU för närvarande verkar kunna nå sitt mellanliggande mål på 0,39 procent av BNI till offentligt utvecklingsbistånd (ODA) under 2006. Parlamentet uppmanar därför de medlemsstater som fortfarande inte uppnått det mellanliggande målet att förbinda sig till en tydlig tidsplan och tydliga tidsfrister för att nå målet på 0,7 procent före 2015. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att skillnaderna mellan medlemsstaternas prestationer är stora, även om EU för närvarande verkar kunna nå sitt mellanliggande mål på 0,39 procent av BNI till offentligt utvecklingsbistånd (ODA) under 2006. Parlamentet uppmanar därför de medlemsstater som fortfarande inte uppnått det mellanliggande målet att förbinda sig till en tydlig tidsplan och tydliga tidsfrister för att nå målet på 0,7 procent före 2015.

| 14. | Europaparlamentet gläds åt de framsteg som redan gjorts av många av de tio nya medlemsstaterna när det gäller att kraftigt öka det offentliga utvecklingsbiståndet, och ser fram emot ett upprätthållande av denna utveckling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet gläds åt de framsteg som redan gjorts av många av de tio nya medlemsstaterna när det gäller att kraftigt öka det offentliga utvecklingsbiståndet, och ser fram emot ett upprätthållande av denna utveckling.

| 15. | Europaparlamentet betonar att målet på 20 procent för grundläggande utbildning och sjuk- och hälsovård bör inbegripas i EU:s budget och i budgeten för Europeiska utvecklingsfonden, utöver det nuvarande målet på 35 procent för grundläggande sociala tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att målet på 20 procent för grundläggande utbildning och sjuk- och hälsovård bör inbegripas i EU:s budget och i budgeten för Europeiska utvecklingsfonden, utöver det nuvarande målet på 35 procent för grundläggande sociala tjänster.

| 16. | Europaparlamentet stöder förslaget om att rådet (ekonomiska och finansiella frågor) och rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) regelbundet skall utvärdera i vilken utsträckning målen för det offentliga utvecklingsbiståndet nåtts samtidigt som medlemsstaterna uppmanas att fastställa årliga mål för det totala biståndet och för biståndet till de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder förslaget om att rådet (ekonomiska och finansiella frågor) och rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) regelbundet skall utvärdera i vilken utsträckning målen för det offentliga utvecklingsbiståndet nåtts samtidigt som medlemsstaterna uppmanas att fastställa årliga mål för det totala biståndet och för biståndet till de minst utvecklade länderna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sina egna biståndsanslag och att förbinda sig att väsentligt öka biståndsanslagen i nästa budgetplan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sina egna biståndsanslag och att förbinda sig att väsentligt öka biståndsanslagen i nästa budgetplan.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att vidta konkreta åtgärder mot fattigdomen genom att anta en konsekvent politik när det gäller handel, utvecklingssamarbete och den gemensamma jordbrukspolitiken, så att man undviker direkta eller indirekta negativa konsekvenser för utvecklinlgsländernas ekonomi. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU att vidta konkreta åtgärder mot fattigdomen genom att anta en konsekvent politik när det gäller handel, utvecklingssamarbete och den gemensamma jordbrukspolitiken, så att man undviker direkta eller indirekta negativa konsekvenser för utvecklinlgsländernas ekonomi.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka innovativa finansieringsmöjligheter och alla förslag om alternativa sätt att garantera medel till biståndsprogram vid sidan av åtagandet att ge 0,7 procent av BNI till offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka innovativa finansieringsmöjligheter och alla förslag om alternativa sätt att garantera medel till biståndsprogram vid sidan av åtagandet att ge 0,7 procent av BNI till offentligt utvecklingsbistånd.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser skuldlättnader genom att man gradvis avskriver skulderna för de kraftigt skuldsatta länderna, särskilt de minst utvecklade länderna, förutsatt att ländernas regeringar iakttar de mänskliga rättigheterna och principen om ett gott styre och att de sätter fattigdomsbekämpningen i högsätet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser skuldlättnader genom att man gradvis avskriver skulderna för de kraftigt skuldsatta länderna, särskilt de minst utvecklade länderna, förutsatt att ländernas regeringar iakttar de mänskliga rättigheterna och principen om ett gott styre och att de sätter fattigdomsbekämpningen i högsätet.

| 21. | Europaparlamentet kräver att målen för skuldavskrivningarna inte endast skall kopplas samman med förhållandet mellan skuld och export utan även med behov som baserar sig på millenniemålen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att målen för skuldavskrivningarna inte endast skall kopplas samman med förhållandet mellan skuld och export utan även med behov som baserar sig på millenniemålen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkra tillräcklig finansiering på det internationella planet av den för närvarande underfinansierade forskningen om de sjukdomar som drabbar medborgarna i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU att säkra tillräcklig finansiering på det internationella planet av den för närvarande underfinansierade forskningen om de sjukdomar som drabbar medborgarna i utvecklingsländer.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sina partnerskap med utvecklingsländerna så att förutsägbarheten, det gemensamma ansvaret och de ömsesidiga åtagandena ökar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka sina partnerskap med utvecklingsländerna så att förutsägbarheten, det gemensamma ansvaret och de ömsesidiga åtagandena ökar.

| 24. | Europaparlamentet är övertygat om att AVS- och EU-länderna, om de med gemensamma krafter tar itu med problemen med korruption och ekonomiska oegentlighet i enlighet med Cotonoupartnerskapsavtalet, kan ge ett viktigt bidrag till kampen mot fattigdom, brottslighet och terrorism. Parlamentet anser att detta samtidigt kan skapa politisk stabilitet och främja social och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är övertygat om att AVS- och EU-länderna, om de med gemensamma krafter tar itu med problemen med korruption och ekonomiska oegentlighet i enlighet med Cotonoupartnerskapsavtalet, kan ge ett viktigt bidrag till kampen mot fattigdom, brottslighet och terrorism. Parlamentet anser att detta samtidigt kan skapa politisk stabilitet och främja social och ekonomisk utveckling.

| 25. | Europaparlamentet betonar att den offentliga ekonomiska förvaltningen måste datoriseras inom ramen för e-förvaltningen, så att man bättre kan bekämpa tungrodd byråkrati och bristen på öppenhet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att den offentliga ekonomiska förvaltningen måste datoriseras inom ramen för e-förvaltningen, så att man bättre kan bekämpa tungrodd byråkrati och bristen på öppenhet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt stärka sina insatser för att se till att medlemsstaternas verksamhet inom ramen för utvecklingssamarbete i större utsträckning kompletterar kommissionens verksamhet, utifrån de komparativa fördelarna för varje givare. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt stärka sina insatser för att se till att medlemsstaternas verksamhet inom ramen för utvecklingssamarbete i större utsträckning kompletterar kommissionens verksamhet, utifrån de komparativa fördelarna för varje givare.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar initiativ, såsom EU:s givaratlas (Donor Atlas), med vilken man försöker samordna medlemsstaternas bistånd, och uppmanar kommissionen att komplettera och förbättra detta instrument så att det kan användas för att identifiera områden där framsteg i harmoniseringen snabbast kan nås. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar initiativ, såsom EU:s givaratlas (Donor Atlas), med vilken man försöker samordna medlemsstaternas bistånd, och uppmanar kommissionen att komplettera och förbättra detta instrument så att det kan användas för att identifiera områden där framsteg i harmoniseringen snabbast kan nås.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser därför särskilda harmoniseringsåtaganden och tidsplaner för harmoniseringen och kräver att indikatorer och riktmärken utvecklas för övervakning av parternas engagemang i olika länder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet efterlyser därför särskilda harmoniseringsåtaganden och tidsplaner för harmoniseringen och kräver att indikatorer och riktmärken utvecklas för övervakning av parternas engagemang i olika länder.

| 29. | Europaparlamentet betonar de möjligheter som uppkommit genom revolutionen inom informationsoch kommunikationsteknik när det gäller att behandla särskilda fattigdomsproblem, särskilt för att förbättra utbildningen och sjuk- och hälsovården och för att skapa goda styrelseformer, osv. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar de möjligheter som uppkommit genom revolutionen inom informationsoch kommunikationsteknik när det gäller att behandla särskilda fattigdomsproblem, särskilt för att förbättra utbildningen och sjuk- och hälsovården och för att skapa goda styrelseformer, osv.

| 30. | Europaparlamentet betonar vikten av tillgång till moderna energitjänster för de fattiga. Parlamentet anser samtidigt att utvecklingsländerna inte behöver begå samma misstag som industriländerna, och att de därför bör ges särskilt bistånd för att kunna investera i energiteknik som är ren och effektiv. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar vikten av tillgång till moderna energitjänster för de fattiga. Parlamentet anser samtidigt att utvecklingsländerna inte behöver begå samma misstag som industriländerna, och att de därför bör ges särskilt bistånd för att kunna investera i energiteknik som är ren och effektiv.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka anslagen och att utarbeta en heltäckande plan för information och utbildning i utvecklingsfrågor koncentrerad på millenniemålen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka anslagen och att utarbeta en heltäckande plan för information och utbildning i utvecklingsfrågor koncentrerad på millenniemålen.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att fullfölja åtagandena i Romdeklarationen om harmonisering av den 25 februari 2003 för att förbättra och i princip frikoppla biståndet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att fullfölja åtagandena i Romdeklarationen om harmonisering av den 25 februari 2003 för att förbättra och i princip frikoppla biståndet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU står i spetsen för insatserna för att garantera avgiftsfri och obligatorisk grundutbildning, och insisterar på att dessa insatser måste samordnas med omfattande nya resurser och en mer målinriktad användning av befintliga resurser. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU står i spetsen för insatserna för att garantera avgiftsfri och obligatorisk grundutbildning, och insisterar på att dessa insatser måste samordnas med omfattande nya resurser och en mer målinriktad användning av befintliga resurser.

| 34. | Europaparlamentet anser att det är en vanföreställning att man skall kunna uppnå millenniemålet att fram till 2015 halvera antalet människor som lider av fattigdom och svält, och att man skall kunna erbjuda alla kostnadsfri utbildning och förbättra tillgången till sjuk- och hälsovård, så länge utvecklingsländerna spenderar fyra gånger mer pengar på att återbetala skulder än på att tillhandahålla grundläggande sociala tjänster. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att det är en vanföreställning att man skall kunna uppnå millenniemålet att fram till 2015 halvera antalet människor som lider av fattigdom och svält, och att man skall kunna erbjuda alla kostnadsfri utbildning och förbättra tillgången till sjuk- och hälsovård, så länge utvecklingsländerna spenderar fyra gånger mer pengar på att återbetala skulder än på att tillhandahålla grundläggande sociala tjänster.

| 35. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen bör försöka öka anslagen till utbildning och till Världsbankens s.k. Fast Track Initiative (FTI), eftersom den största utmaningen som FTI står inför är bristen på extern finansiering. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen bör försöka öka anslagen till utbildning och till Världsbankens s.k. Fast Track Initiative (FTI), eftersom den största utmaningen som FTI står inför är bristen på extern finansiering.

| 36. | Europaparlamentet understryker att flickors utbildning måste uppmärksammas särskilt, eftersom de flickor som har genomgått en utbildning har mindre och friskare familjer och bidrar till att höja produktiviteten och minska fattigdomen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att flickors utbildning måste uppmärksammas särskilt, eftersom de flickor som har genomgått en utbildning har mindre och friskare familjer och bidrar till att höja produktiviteten och minska fattigdomen.

| 37. | Europaparlamentet begär att särskild uppmärksamhet riktas mot föräldralösa barn och mot socialt utslagna pojkar och flickor som drabbas oproportionerligt hårt av den bristande tillgången till utbildning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet begär att särskild uppmärksamhet riktas mot föräldralösa barn och mot socialt utslagna pojkar och flickor som drabbas oproportionerligt hårt av den bristande tillgången till utbildning.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur tidiga och positiva åtgärder skulle kunna vidtas genom införandet av ett helhetspaket bestående av malarianät, vaccination genom Globala vaccininitiativet (GAVI) och tillgång till kondomer, vilket är en viktig åtgärd i kampen mot hiv/aids. Parlamentet anser att EU:s medlemsstater skulle kunna samarbeta med initiativet på nationell nivå. Parlamentet betonar att dessa åtgärder måste inlemmas i en långsiktig strategi, så att de blir en del av ett hållbart angreppssätt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur tidiga och positiva åtgärder skulle kunna vidtas genom införandet av ett helhetspaket bestående av malarianät, vaccination genom Globala vaccininitiativet (GAVI) och tillgång till kondomer, vilket är en viktig åtgärd i kampen mot hiv/aids. Parlamentet anser att EU:s medlemsstater skulle kunna samarbeta med initiativet på nationell nivå. Parlamentet betonar att dessa åtgärder måste inlemmas i en långsiktig strategi, så att de blir en del av ett hållbart angreppssätt.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå i bräschen för kampen mot malaria, att samla resurser och inleda lämpliga och omfattande åtgärder för att kontrollera och på längre sikt utrota denna pandemi. Tonvikten bör i detta fall läggas på förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå i bräschen för kampen mot malaria, att samla resurser och inleda lämpliga och omfattande åtgärder för att kontrollera och på längre sikt utrota denna pandemi. Tonvikten bör i detta fall läggas på förebyggande åtgärder.

| 40. | Europaparlamentet begär framför allt att den offentliga forskningen ökas och att investeringarna inom den privata sektorn mobiliseras, så att man kan driva upp takten i forskningen för att finna ett vaccin. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet begär framför allt att den offentliga forskningen ökas och att investeringarna inom den privata sektorn mobiliseras, så att man kan driva upp takten i forskningen för att finna ett vaccin.

| 41. | Europaparlamentet betonar att de grundläggande hälso- och sjukvårdstjänsterna måste vara tillgängliga och billiga för att det skall vara möjligt att framgångsrikt genomföra all hälso- och sjukvårdspolitik i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att de grundläggande hälso- och sjukvårdstjänsterna måste vara tillgängliga och billiga för att det skall vara möjligt att framgångsrikt genomföra all hälso- och sjukvårdspolitik i utvecklingsländerna.

| 42. | Europaparlamentet stöder kommissionens överenskommelse om behovet av tillgängliga och prisvärda läkemedel, och betonar att tillämpningen av TRIPS-avtalet måste kontrolleras noggrant. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder kommissionens överenskommelse om behovet av tillgängliga och prisvärda läkemedel, och betonar att tillämpningen av TRIPS-avtalet måste kontrolleras noggrant.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser ekonomiska resurser för att åtgärda hälsohot i utvecklingsländerna, och uppmanar ländernas regeringar att prioritera hälsofrågor. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet efterlyser ekonomiska resurser för att åtgärda hälsohot i utvecklingsländerna, och uppmanar ländernas regeringar att prioritera hälsofrågor.

| 44. | Europaparlamentet betonar att tillgången till dricksvatten och till en balanserad kost är en grundförutsättning för folkhälsan. Tillgången till dricksvatten är mycket viktig för att bekämpa fattigdom och sjukdomar som orsakas av brist på dricksvatten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att tillgången till dricksvatten och till en balanserad kost är en grundförutsättning för folkhälsan. Tillgången till dricksvatten är mycket viktig för att bekämpa fattigdom och sjukdomar som orsakas av brist på dricksvatten.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att förbättra de offentliga tjänsterna och de grundläggande sjuk- och hälsovårdssystemen, och anser att EU:s bistånd i första hand bör stödja utvecklingsländerna egna insatser för att stärka sin kapacitet i fråga om personal, institutioner och infrastruktur. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att förbättra de offentliga tjänsterna och de grundläggande sjuk- och hälsovårdssystemen, och anser att EU:s bistånd i första hand bör stödja utvecklingsländerna egna insatser för att stärka sin kapacitet i fråga om personal, institutioner och infrastruktur.

| 46. | Europaparlamentet kräver att avsevärt fler personer utbildas inom hälsovårdssektorn, eftersom de som lämnar branschen är fler än de som utbildas. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet kräver att avsevärt fler personer utbildas inom hälsovårdssektorn, eftersom de som lämnar branschen är fler än de som utbildas.

| 47. | Europaparlamentet kräver att EU ökar sina bidrag till den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, eftersom de medel som utlovats till 2005 endast uppgår till en fjärdedel av det belopp som behövs. Parlamentet anser att EU och även andra instanser bör sträva efter att undvika dubbelarbete och främja ett nationellt ansvar för hiv/aids-, tuberkulos- och malariapolitiken. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet kräver att EU ökar sina bidrag till den globala fonden för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, eftersom de medel som utlovats till 2005 endast uppgår till en fjärdedel av det belopp som behövs. Parlamentet anser att EU och även andra instanser bör sträva efter att undvika dubbelarbete och främja ett nationellt ansvar för hiv/aids-, tuberkulos- och malariapolitiken.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU att även i fortsättningen vara föregångare för frågor som rör rätten till sexuell och reproduktiv hälsa genom att upprätthålla de nuvarande finansieringsnivåerna för många tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet familjeplanering, behandling av sexuellt överförbara sjukdomar och säkra aborter i de länder där dessa är lagliga. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar EU att även i fortsättningen vara föregångare för frågor som rör rätten till sexuell och reproduktiv hälsa genom att upprätthålla de nuvarande finansieringsnivåerna för många tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet familjeplanering, behandling av sexuellt överförbara sjukdomar och säkra aborter i de länder där dessa är lagliga.

| 49. | Europaparlamentet kräver att ett mål fastställs inom ramen för det femte millenniemålet om allmän tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa fram till år 2015. Parlamentet efterlyser sammanhängande indikatorer som säkerställer samma eller en snabbare framsteg bland de fattiga och andra marginaliserade eller utsatta grupper. Parlamentet kräver även att sammanhängande indikatorer införs för de övriga sju målen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet kräver att ett mål fastställs inom ramen för det femte millenniemålet om allmän tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa fram till år 2015. Parlamentet efterlyser sammanhängande indikatorer som säkerställer samma eller en snabbare framsteg bland de fattiga och andra marginaliserade eller utsatta grupper. Parlamentet kräver även att sammanhängande indikatorer införs för de övriga sju målen.

| 50. | Europaparlamentet betonar behovet av en metod där man utgår från barnens rättigheter i kommissionens samtliga program och utvärderingar. Eftersom barnens rättigheter är en övergripande fråga borde den systematiskt införlivas i alla instrument och program. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar behovet av en metod där man utgår från barnens rättigheter i kommissionens samtliga program och utvärderingar. Eftersom barnens rättigheter är en övergripande fråga borde den systematiskt införlivas i alla instrument och program.

| 51. | Europaparlamentet anser att de jämställdhetsspecifika prioriteringarna skall omvärderas i gemenskapens utvecklingspolitik till grundläggande rättigheter och göras till en del av kriterierna för goda styrelseformer i Cotonouavtalet och andra avtal. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att de jämställdhetsspecifika prioriteringarna skall omvärderas i gemenskapens utvecklingspolitik till grundläggande rättigheter och göras till en del av kriterierna för goda styrelseformer i Cotonouavtalet och andra avtal.

| 52. | Europaparlamentet betonar vikten av att kvinnor inte längre marginaliseras, så att de kan spela en central roll i samband med utarbetandet och uppföljningen av strategierna för att minska fattigdomen på grundval av millenniemålen och på andra allmänna och mycket viktiga reformer som framför allt berör de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar vikten av att kvinnor inte längre marginaliseras, så att de kan spela en central roll i samband med utarbetandet och uppföljningen av strategierna för att minska fattigdomen på grundval av millenniemålen och på andra allmänna och mycket viktiga reformer som framför allt berör de regionala och lokala myndigheterna.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar och stöder kommissionens avsikt att återuppliva sina förbindelser med Afrika genom ett intensivare samarbete med Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad), Afrikanska unionen (AU) och nya initiativ såsom Kommissionen för Afrika. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar och stöder kommissionens avsikt att återuppliva sina förbindelser med Afrika genom ett intensivare samarbete med Nytt partnerskap för Afrikas utveckling (Nepad), Afrikanska unionen (AU) och nya initiativ såsom Kommissionen för Afrika.

| 54. | Europaparlamentet hänvisar än en gång till artikel 178 i EG-fördraget där det fastställs att gemenskapen, vid behov med hjälp av konsekvensbedömningar, skall utvärdera om målen för dess utvecklingspolitik kan urholkas av andra politiska åtgärder. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet hänvisar än en gång till artikel 178 i EG-fördraget där det fastställs att gemenskapen, vid behov med hjälp av konsekvensbedömningar, skall utvärdera om målen för dess utvecklingspolitik kan urholkas av andra politiska åtgärder.

| 55. | Europaparlamentet efterlyser en heltäckande analys av den nuvarande liberaliseringspolitikens konsekvenser för svält och fattigdom i utvecklingsländerna, och begär att resultatet av denna analys används för att fastställa tydliga riktlinjer för utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet efterlyser en heltäckande analys av den nuvarande liberaliseringspolitikens konsekvenser för svält och fattigdom i utvecklingsländerna, och begär att resultatet av denna analys används för att fastställa tydliga riktlinjer för utvecklingssamarbetet.

| 56. | Europaparlamentet insisterar på att miljön måste ges den uppmärksamhet den förtjänar på nationell nivå och att detta måste bidra till att det sjunde millenniemålet uppnås, genom att miljöfrågor och hållbar utveckling uttryckligen inkluderas i lands- och regionstrategidokument. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet insisterar på att miljön måste ges den uppmärksamhet den förtjänar på nationell nivå och att detta måste bidra till att det sjunde millenniemålet uppnås, genom att miljöfrågor och hållbar utveckling uttryckligen inkluderas i lands- och regionstrategidokument.

| 57. | Europaparlamentet betonar att stöd för att skydda och bringa liv i strukturerna för den fortsatta livscykeln, såsom rena marker, skogar och marina resurser och en sund förvaltning av färskvattenresurserna, är en nödvändig förutsättning för programmen för fattigdomsbekämpning. Parlamentet anser att dessa insatser måste prioriteras i EU:s utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att stöd för att skydda och bringa liv i strukturerna för den fortsatta livscykeln, såsom rena marker, skogar och marina resurser och en sund förvaltning av färskvattenresurserna, är en nödvändig förutsättning för programmen för fattigdomsbekämpning. Parlamentet anser att dessa insatser måste prioriteras i EU:s utvecklingssamarbete.

| 58. | Europaparlamentet stöder till fullo slutsatserna i Millennium Ecosystem Assessment Report enligt vilka den fortsatta utarmningen av världens ekosystem kommer att hindra uppfyllandet av millenniemålen. Parlamentet medger också att betydande institutionella och politiska förändringar är nödvändiga för att vända den omfattande försämringen och uppmanar kommissionen att införliva de detaljerade rekommendationerna i rapporten i sin sammanfattande rapport och i framtida handlingsplaner. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet stöder till fullo slutsatserna i Millennium Ecosystem Assessment Report enligt vilka den fortsatta utarmningen av världens ekosystem kommer att hindra uppfyllandet av millenniemålen. Parlamentet medger också att betydande institutionella och politiska förändringar är nödvändiga för att vända den omfattande försämringen och uppmanar kommissionen att införliva de detaljerade rekommendationerna i rapporten i sin sammanfattande rapport och i framtida handlingsplaner.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar rådet att uppmana ledningen för FN:s miljöprogram att se till att man vid toppmötet om översyn av millenniemålen i september inleder en omfattande genomgång av de sociala och miljömässiga konsekvenserna av de handelsavregleringar som hittills skett för att se till att dessa bidrar till att utrota fattigdomen så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar rådet att uppmana ledningen för FN:s miljöprogram att se till att man vid toppmötet om översyn av millenniemålen i september inleder en omfattande genomgång av de sociala och miljömässiga konsekvenserna av de handelsavregleringar som hittills skett för att se till att dessa bidrar till att utrota fattigdomen så effektivt som möjligt.

| 60. | Europaparlamentet erinrar om att även om handel med rättvisa villkor inte är det enda botemedlet mot världsfattigdomen så kan det bidra till att millenniemålen uppnås genom sin inverkan på den ekonomiska tillväxten. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet erinrar om att även om handel med rättvisa villkor inte är det enda botemedlet mot världsfattigdomen så kan det bidra till att millenniemålen uppnås genom sin inverkan på den ekonomiska tillväxten.

| 61. | Europaparlamentet tar del av de undersökningar som nyligen genomförts av UNCTAD och andra institutioner och som visar att den omfattande avregleringen av handeln i de minst utvecklade länderna i alltför liten utsträckning har lett till varaktig och betydande minskning av fattigdomen och att den har bidragit till en försämring av utvecklingsländernas bytesbalans, i synnerhet i de afrikanska länderna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet tar del av de undersökningar som nyligen genomförts av UNCTAD och andra institutioner och som visar att den omfattande avregleringen av handeln i de minst utvecklade länderna i alltför liten utsträckning har lett till varaktig och betydande minskning av fattigdomen och att den har bidragit till en försämring av utvecklingsländernas bytesbalans, i synnerhet i de afrikanska länderna.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre anpassa sin politik för samarbete och handel för att hjälpa regeringarna i utvecklingsländerna att upprätthålla och utveckla tjänster i allmänhetens intresse, i synnerhet sådana som ger hela befolkningen tillgång till drickbart vatten, hälso- och sjukvård, utbildning, transporter och energi. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre anpassa sin politik för samarbete och handel för att hjälpa regeringarna i utvecklingsländerna att upprätthålla och utveckla tjänster i allmänhetens intresse, i synnerhet sådana som ger hela befolkningen tillgång till drickbart vatten, hälso- och sjukvård, utbildning, transporter och energi.

| 63. | Europaparlamentet upprepar med anledning av diskussionerna om effekterna av avregleringar på vattenområdet att vattenrelaterade tjänster av princip bör fortsätta att helt ligga under offentligt ansvar och kontroll och att det är nationella, regionala och lokala myndigheternas ansvar att hävda denna princip. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera i enlighet med detta yttrande. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet upprepar med anledning av diskussionerna om effekterna av avregleringar på vattenområdet att vattenrelaterade tjänster av princip bör fortsätta att helt ligga under offentligt ansvar och kontroll och att det är nationella, regionala och lokala myndigheternas ansvar att hävda denna princip. Parlamentet uppmanar kommissionen att agera i enlighet med detta yttrande.

| 64. | Europaparlamentet bekräftar i överensstämmelse med resolutionen av den 11 mars 2004 (3) om strategin för den inre marknaden, att vatten är en gemensam tillgång för mänskligheten och att tillgången till vatten, framför allt för de fattigaste befolkningarna i de södra delarna av världen, är en grundläggande mänsklig rättighet som skall främjas och säkras. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet bekräftar i överensstämmelse med resolutionen av den 11 mars 2004 (3) om strategin för den inre marknaden, att vatten är en gemensam tillgång för mänskligheten och att tillgången till vatten, framför allt för de fattigaste befolkningarna i de södra delarna av världen, är en grundläggande mänsklig rättighet som skall främjas och säkras.

| 65. | Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon tidsplan för avskaffandet av exportstödet till jordbruksprodukter. Därför bör Europaparlamentet trycka på för att få en sådan tidsplan uppställd. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet beklagar att det inte finns någon tidsplan för avskaffandet av exportstödet till jordbruksprodukter. Därför bör Europaparlamentet trycka på för att få en sådan tidsplan uppställd.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar EU:s och de övriga industriländernas ledare att vidta konkreta åtgärder för att uppnå millenniemålen genom att avskaffa exportstöd som hotar livsmedelsproduktionen och den ekonomiska utvecklingen på det lokala planet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar EU:s och de övriga industriländernas ledare att vidta konkreta åtgärder för att uppnå millenniemålen genom att avskaffa exportstöd som hotar livsmedelsproduktionen och den ekonomiska utvecklingen på det lokala planet.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utvecklingsfrågorna i de pågående WTO-förhandlingarna genom att sätta fokus på livsmedelsförsörjning och sysselsättning på landsbygden, vilka tillhör de effektivaste faktorerna i fattigdomsutrotningen, bland annat genom att införa en ”Development Box” i WTO-avtalet om jordbruk för att göra det möjligt för fattigare länder att på ett bättre sätt ta itu med frågor som rör livsmedelsförsörjning och bevara en levande landsbygd, och genom att fullständigt avskaffa subventionerna till jordbruksexport från EU. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja utvecklingsfrågorna i de pågående WTO-förhandlingarna genom att sätta fokus på livsmedelsförsörjning och sysselsättning på landsbygden, vilka tillhör de effektivaste faktorerna i fattigdomsutrotningen, bland annat genom att införa en ”Development Box” i WTO-avtalet om jordbruk för att göra det möjligt för fattigare länder att på ett bättre sätt ta itu med frågor som rör livsmedelsförsörjning och bevara en levande landsbygd, och genom att fullständigt avskaffa subventionerna till jordbruksexport från EU.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens erkännande av behovet av särskild och differentierad behandling genom att notera utvecklingsländernas oro över vad liberaliseringen av handeln och ömsesidigheten kommer att föra med sig. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens erkännande av behovet av särskild och differentierad behandling genom att notera utvecklingsländernas oro över vad liberaliseringen av handeln och ömsesidigheten kommer att föra med sig.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för en omedelbar reform av WTO i syfte att placera hållbarhet och fattigdomsutrotning högst upp på den handelspolitiska dagordningen, och att främja den särskilda och differentierade behandlingen. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för en omedelbar reform av WTO i syfte att placera hållbarhet och fattigdomsutrotning högst upp på den handelspolitiska dagordningen, och att främja den särskilda och differentierade behandlingen.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i de prioriterade åtgärderna i EU:s sammanfattande rapport om millenniemålen ta med åtgärder från EU:s sida för en stabilisering av råvarupriserna, liksom en översyn av de internationella mekanismerna för reglering av utbudet, stöd till förslag om att ta upp råvarupriserna i den pågående förhandlingsrundan i WTO och deltagande i finansieringen av den arbetsgrupp om råvaror som föreslagits av UNCTAD. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i de prioriterade åtgärderna i EU:s sammanfattande rapport om millenniemålen ta med åtgärder från EU:s sida för en stabilisering av råvarupriserna, liksom en översyn av de internationella mekanismerna för reglering av utbudet, stöd till förslag om att ta upp råvarupriserna i den pågående förhandlingsrundan i WTO och deltagande i finansieringen av den arbetsgrupp om råvaror som föreslagits av UNCTAD.

| 71. | Europaparlamentet påminner om att inget AVS-land, efter det att förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen avslutats, får befinna sig i en sämre situation efter 2007 än enligt nuvarande ordning. Parlamentet noterar att det inte finns några förhandsgarantier eller åtaganden för att AVS-länderna kommer att underteckna några ekonomiska partnerskapsavtal vid slutet av 2007. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påminner om att inget AVS-land, efter det att förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen avslutats, får befinna sig i en sämre situation efter 2007 än enligt nuvarande ordning. Parlamentet noterar att det inte finns några förhandsgarantier eller åtaganden för att AVS-länderna kommer att underteckna några ekonomiska partnerskapsavtal vid slutet av 2007.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen med AVS-länderna bidrar till utveckling och fattigdomsutrotning i dessa länderna, bland annat genom en fortsatt tillämpning av principen om icke-reciprocitet för marknadstillträde för att tillförsäkra partnerländerna i AVS en rättvis plats i världshandeln, fokusering på begränsningar på utbudssidan, skyddsåtgärder för känsliga produkter och en förstärkning av de befintliga regionala integrationssträvanden, samt att ta initiativ till att se över och förtydliga artikel 24 i GATT-avtalet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att förhandlingarna om de ekonomiska partnerskapsavtalen med AVS-länderna bidrar till utveckling och fattigdomsutrotning i dessa länderna, bland annat genom en fortsatt tillämpning av principen om icke-reciprocitet för marknadstillträde för att tillförsäkra partnerländerna i AVS en rättvis plats i världshandeln, fokusering på begränsningar på utbudssidan, skyddsåtgärder för känsliga produkter och en förstärkning av de befintliga regionala integrationssträvanden, samt att ta initiativ till att se över och förtydliga artikel 24 i GATT-avtalet.

| 73. | Europaparlamentet kräver att full hänsyn tas till att AVS-länderna ofta är helt beroende av råvaror som är särskilt känsliga för prisfluktuationer och högre tullar, och betonar vikten av diversifiering och utveckling av förädlingsindustrier och små och medelstora företag i dessa länder. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet kräver att full hänsyn tas till att AVS-länderna ofta är helt beroende av råvaror som är särskilt känsliga för prisfluktuationer och högre tullar, och betonar vikten av diversifiering och utveckling av förädlingsindustrier och små och medelstora företag i dessa länder.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under en övergångsperiod stödja principen om ickereciprocitet på handelsområdet, vilken måste reglera förbindelserna mellan industriländerna och utvecklingsländerna. Kommissionen uppmanas även att utveckla en flexibilitet gentemot AVS-länderna under förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap när det gäller deras utvecklingsnivå, deras förhållandevis små ekonomier och deras behov i fråga om ekonomiska resurser, utveckling och handel. Kommissionen uppmanas dessutom att se till att avtalen om ekonomiskt partnerskap verkligen kommer att utgöra instrument för hållbar utveckling i AVS-länderna. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under en övergångsperiod stödja principen om ickereciprocitet på handelsområdet, vilken måste reglera förbindelserna mellan industriländerna och utvecklingsländerna. Kommissionen uppmanas även att utveckla en flexibilitet gentemot AVS-länderna under förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap när det gäller deras utvecklingsnivå, deras förhållandevis små ekonomier och deras behov i fråga om ekonomiska resurser, utveckling och handel. Kommissionen uppmanas dessutom att se till att avtalen om ekonomiskt partnerskap verkligen kommer att utgöra instrument för hållbar utveckling i AVS-länderna.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta lämpliga alternativ till avtalen om ekonomiskt partnerskap, t.ex. genom att utvidga ”Allt utan vapen”-initiativet till att omfatta alla länder som inte ingår bland de minst utvecklade eller genom att förbättra EU:s förslag GSP+ för de AVS-länder som är ovilliga att ingå avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta lämpliga alternativ till avtalen om ekonomiskt partnerskap, t.ex. genom att utvidga ”Allt utan vapen”-initiativet till att omfatta alla länder som inte ingår bland de minst utvecklade eller genom att förbättra EU:s förslag GSP+ för de AVS-länder som är ovilliga att ingå avtal om ekonomiskt partnerskap.

| 76. | Europaparlamentet betonar vikten av kapacitetsuppbyggnad för handel och behoven av ytterligare resurser från EU för att förbättra AVS-ländernas möjligheter att fastställa behov och strategier, för att förhandla om och stödja regional integrering och bistå denna process, och inte minst för att främja diversifiering och regional integrering och förbereda för liberalisering genom att öka produktionen, leveranserna och handelskapaciteten och uppväga anpassningskostnaderna samt förbättra ländernas förmåga att dra till sig investeringar. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet betonar vikten av kapacitetsuppbyggnad för handel och behoven av ytterligare resurser från EU för att förbättra AVS-ländernas möjligheter att fastställa behov och strategier, för att förhandla om och stödja regional integrering och bistå denna process, och inte minst för att främja diversifiering och regional integrering och förbereda för liberalisering genom att öka produktionen, leveranserna och handelskapaciteten och uppväga anpassningskostnaderna samt förbättra ländernas förmåga att dra till sig investeringar.

| 77. | Europaparlamentet understryker att kapacitetsuppbyggnad av lokala marknader och inom handeln är åtminstone lika viktigt som marknadstillträde, och att medel bör anslås för ändamålet samt för diversifiering och stöd, i synnerhet vad gäller bananer, ris och socker. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet understryker att kapacitetsuppbyggnad av lokala marknader och inom handeln är åtminstone lika viktigt som marknadstillträde, och att medel bör anslås för ändamålet samt för diversifiering och stöd, i synnerhet vad gäller bananer, ris och socker.

| 78. | Europaparlamentet framhåller att rådet snarast bör vidta åtgärder för att genomföra WTO-beslutet av den 30 augusti 2003 om genomförande av artikel 6 i Doha-deklarationen om TRIPS-avtalet och folkhälsa, och uppmanar kommissionen att uppmana medlemsstaterna att genomföra den nya förordningen fullt ut så snart som möjligt. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet framhåller att rådet snarast bör vidta åtgärder för att genomföra WTO-beslutet av den 30 augusti 2003 om genomförande av artikel 6 i Doha-deklarationen om TRIPS-avtalet och folkhälsa, och uppmanar kommissionen att uppmana medlemsstaterna att genomföra den nya förordningen fullt ut så snart som möjligt.

| 79. | Europaparlamentet betonar att rådet bör snabba på besluten om att reformera EU:s handelspolitik för känsliga produkter. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet betonar att rådet bör snabba på besluten om att reformera EU:s handelspolitik för känsliga produkter.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar rådet att öka sitt handelsrelaterade bistånd och stödja kapacitetsbyggande, vilket är nödvändigt för att de fattigaste länderna skall klara av den ökade konkurrens som marknadsavregleringarna medför. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar rådet att öka sitt handelsrelaterade bistånd och stödja kapacitetsbyggande, vilket är nödvändigt för att de fattigaste länderna skall klara av den ökade konkurrens som marknadsavregleringarna medför.

| 81. | Europaparlamentet kräver att Europeiska investeringsbankens stadgar och mandat ses över i syfte att möjliggöra införandet av en särskilt avdelning som arbetar utgående från ett verkligt mandat för utveckling. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet kräver att Europeiska investeringsbankens stadgar och mandat ses över i syfte att möjliggöra införandet av en särskilt avdelning som arbetar utgående från ett verkligt mandat för utveckling.

| 82. | Europaparlamentet anser att millenniemålen aldrig kommer att nås utan en konsekvent politik till förmån för kvinnor, barn, äldre människor och personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet anser att millenniemålen aldrig kommer att nås utan en konsekvent politik till förmån för kvinnor, barn, äldre människor och personer med funktionshinder.

| 83. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och associeringsländernas regeringar och parlament, Interparlamentariska unionen, FN och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och associeringsländernas regeringar och parlament, Interparlamentariska unionen, FN och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd.

---

(1)  EUT C 131 E, 5.6.2003, s. 167.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0008.

(3)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 857.

---

Onsdag 13 april 2005

| 9.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 33/320 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 33/320

---

PROTOKOLL

(2006/C 33 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

2.   Skriftliga förklaringar (artikel 116 i arbetsordningen)

Den skriftliga förklaringen nr 1/2005, som inte erhållit nödvändigt antal underskrifter, hade bortfallit, i enlighet med bestämmelserna i artikel 116.5 i arbetsordningen.

3.   Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005) (debatt)

Rapport från Europeiska rådet samt uttalande av kommissionen: Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005)

Jean-Claude Juncker (rådets tjänstgörande ordförande) redogjorde för rapporten.

José Manuel Barroso (kommissionens ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Graham Watson för ALDE-gruppen, Monica Frassoni för Verts/ALE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Derek Roland Clark för IND/DEM-gruppen, Cristiana Muscardini för UEN-gruppen (talmannen avbröt talaren), Ryszard Czarnecki, grupplös, och Astrid Lulling.

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

Talare: Robert Goebbels, Wolf Klinz, Ian Hudghton, Adamos Adamou, Johannes Blokland, Guntars Krasts, Frank Vanhecke, Françoise Grossetête, Hannes Swoboda, Lena Ek, Claude Turmes, Sahra Wagenknecht, Mirosław Mariusz Piotrowski, Koenraad Dillen, Marianne Thyssen, Poul Nyrup Rasmussen, Enrico Letta, Roberto Musacchio, Othmar Karas, Dariusz Rosati, Sophia in 't Veld och Cristobal Montoro Romero.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Pervenche Berès, Marios Matsakis, Werner Langen, Jan Andersson, Cecilia Malmström, Timothy Kirkhope, Guido Sacconi, Dirk Sterckx, Jacek Emil Saryusz-Wolski, Ieke van den Burg, Alexander Radwan, Pier Luigi Bersani, Jacques Toubon, Riitta Myller, Ria Oomen-Ruijten, Konstantinos Hatzidakis, Margie Sudre, Bernd Posselt, Jean-Claude Juncker och José Manuel Barroso.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 (B6-0223/2005). |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 (B6-0223/2005).

| — | Monica Frassoni och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om Europeiska rådets vårmöte (22-23 mars 2005) (B6-0224/2005). |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni och Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, om Europeiska rådets vårmöte (22-23 mars 2005) (B6-0224/2005).

| — | Martin Schulz och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte den 22-23 mars 2005 (B6-0225/2005). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz och Hannes Swoboda för PSE-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte den 22-23 mars 2005 (B6-0225/2005).

| — | Hans-Gert Poettering, Marianne Thyssen, John Bowis, Alexander Radwan och João de Deus Pinheiro för PPE-DE-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 (B6-0226/2005). |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Marianne Thyssen, John Bowis, Alexander Radwan och João de Deus Pinheiro för PPE-DE-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 (B6-0226/2005).

| — | Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Eoin Ryan, Roberta Angelilli, Alessandro Foglietta, Umberto Pirilli och Konrad Szymański för UEN-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 (B6-0227/2005). |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Eoin Ryan, Roberta Angelilli, Alessandro Foglietta, Umberto Pirilli och Konrad Szymański för UEN-gruppen, om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 (B6-0227/2005).

| — | Lena Ek och Wolf Klinz för ALDE-gruppen, om Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 (B6-0228/2005). |
| --- | --- |

—

Lena Ek och Wolf Klinz för ALDE-gruppen, om Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005 (B6-0228/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.13 i protokollet av den 13.4.2005.

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

4.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

4.1   Sammanträdeskalender 2006 (omröstning)

Europaparlamentets sammanträdeskalender - 2006: se talmanskonferensens förslag (punkt 12 i protokollet av den 11.4.2005).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

Sammanträdeskalendern för 2006 fastställdes enligt följande:

16-19 januari

1-2 februari

13-16 februari

13-16 mars

22-23 mars

3-6 april

26-27 april

15-18 maj

31 maj-1 juni

12-15 juni

3-6 juli

4-7 september

25-28 september

11-12 oktober

23-26 oktober

13-16 november

29-30 november

11-14 december

Inlägg om omröstningen:

Före omröstningen:

| — | Joseph Daul, ordförande för utskottsordförandekonferensen, reserverade sig mot detta förslag till sammanträdeskalender på grund av de konsekvenser som det skulle kunna få för organisationen av parlamentsutskottens arbete. |
| --- | --- |

—

Joseph Daul, ordförande för utskottsordförandekonferensen, reserverade sig mot detta förslag till sammanträdeskalender på grund av de konsekvenser som det skulle kunna få för organisationen av parlamentsutskottens arbete.

| — | Robert Goebbels om ändringsförslag 7. |
| --- | --- |

—

Robert Goebbels om ändringsförslag 7.

Efter omröstningen:

| — | Toine Manders frågade varför det ändringsförslag som han lagt fram inte hade tagits upp till omröstning. (Talmannen svarade att omröstningsförfarandet inte rymmer möjligheten att lägga fram ändringsförslag om att hela sammanträdeskalendern skall förkastas). |
| --- | --- |

—

Toine Manders frågade varför det ändringsförslag som han lagt fram inte hade tagits upp till omröstning. (Talmannen svarade att omröstningsförfarandet inte rymmer möjligheten att lägga fram ändringsförslag om att hela sammanträdeskalendern skall förkastas).

4.2   Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutning (omröstning)

Betänkande om de ekonomiska följderna av Rumäniens och Bulgariens anslutning [2005/2031(INI)] - Budgetutskottet. Medföredragande: Reimer Böge och Bárbara Dührkop Dührkop (A6-0090/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

Inlägg om omröstningen:

Före omröstningen:

Janusz Lewandowski, ordförande för utskottet BUDG, hade föreslagit en muntlig ändring som syftade till att ersätta merparten av resolutionsförslaget med ny text, till följd av en överenskommelse som träffats i sista minuten med rådet.

Sedan yttrade sig följande talare: Jean-Claude Juncker (rådets tjänstgörande ordförande), Hans-Gert Poettering för PPE-DE-gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, som föreslog en muntlig ändring om att ändra början av punkt 1, Janusz Lewandowski, som läste upp sitt muntliga ändringsförslag, Reimer Böge (medföredragande), som stödde detta muntliga ändringsförslag, och Jean-Claude Juncker.

Janusz Lewandowskis muntliga ändringsförslag antogs.

Parlamentet antog resolutionen såsom ändrad i enlighet med det muntliga ändringsförslaget (P6_TA(2005)0116).

4.3   Bulgariens ansökan om medlemskap i EU (omröstning)

Betänkande om Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen [2005/2029(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Geoffrey Van Orden (A6-0078/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0117)

Inlägg om omröstningen:

Före omröstningen:

| — | Ursula Stenzel underströk att de ledamöter från PPE-DE-gruppen som undertecknat ändringsförslag 5 hade gjort det som enskilda ledamöter och inte för gruppens räkning. |
| --- | --- |

—

Ursula Stenzel underströk att de ledamöter från PPE-DE-gruppen som undertecknat ändringsförslag 5 hade gjort det som enskilda ledamöter och inte för gruppens räkning.

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra drog till följd av antagandet av det muntliga ändringsförslaget till betänkandet från Reimer Böge och Bárbara Dührkop Dührkop - A6-0090/2005 tillbaka ändringsförslag 2 till rekommendationen från Geoffrey Van Orden - A6-0082/2005 - och rekommendationen från Pierre Moscovici - A6-0083/2005. |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra drog till följd av antagandet av det muntliga ändringsförslaget till betänkandet från Reimer Böge och Bárbara Dührkop Dührkop - A6-0090/2005 tillbaka ändringsförslag 2 till rekommendationen från Geoffrey Van Orden - A6-0082/2005 - och rekommendationen från Pierre Moscovici - A6-0083/2005.

| — | Rebecca Harms om ändringsförslag 5. |
| --- | --- |

—

Rebecca Harms om ändringsförslag 5.

| — | Jan Marinus Wiersma föreslog muntliga ändringar till ändringsförslagen 9 och 7, som godkändes. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma föreslog muntliga ändringar till ändringsförslagen 9 och 7, som godkändes.

4.4   Bulgariens ansökan om medlemskap i EU *** (omröstning)

Rekommendation om Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen [AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Geoffrey Van Orden (A6-0082/2005)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

Talare: Daniel Marc Cohn-Bendit som på grundval av artikel 170.4 i arbetsordningen begärde att omröstningen om samtycke skulle skjutas upp.

Talare: Graham Watson för ALDE-gruppen om dennna begäran, som begärde omröstning med namnupprop, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, Hartmut Nassauer och Geoffrey Van Orden (föredragande).

Parlamentet avslog denna begäran genom omröstning med namnupprop (ALDE) (144 ja, 497 nej, 18 nedlagda röster).

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0118)

Parlamentet gav härmed sitt samtycke.

Inlägg om omröstningen:

| — | Jan Marinus Wiersma föreslog en muntlig ändring till ändringsförslag 1, som godkändes. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma föreslog en muntlig ändring till ändringsförslag 1, som godkändes.

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra påminde om att ändringsförslag 2 hade dragits tillbaka. |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra påminde om att ändringsförslag 2 hade dragits tillbaka.

4.5   Rumäniens ansökan om medlemskap i EU (omröstning)

Betänkande om Rumäniens ansökan om medlemskap i EU [2005/2028(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Pierre Moscovici (A6-0077/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0119)

Inlägg om omröstningen:

| — | Jan Marinus Wiersma hade föreslagit en muntlig ändring till ändringsförslag 2, som godkändes. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma hade föreslagit en muntlig ändring till ändringsförslag 2, som godkändes.

4.6   Rumäniens ansökan om medlemskap i EU *** (omröstning)

Rekommendation om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen [AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Pierre Moscovici (A6-0083/2005)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

Talare: Daniel Marc Cohn-Bendit som på grundval av artikel 170.4 i arbetsordningen begärde att omröstningen om samtycke skulle skjutas upp och som ställde en fråga om förfarandet.

Talare: Om denna begäran: Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Johannes Voggenhuber för Verts/ALEgruppen, Nicholson of Winterbourne (talmannen fråntog henne ordet, då inlägget inte hänförde sig till arbetsordningen) och Pierre Moscovici.

Parlamentet avslog denna begäran genom omröstning med namnupprop (talmannen) (163 ja, 490 nej, 20 nedlagda röster).

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0120)

Parlamentet gav härmed sitt samtycke.

Inlägg om omröstningen:

| — | Jan Marinus Wiersma hade föreslagit en muntlig ändring till ändringsförslag 1, som godkändes. |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma hade föreslagit en muntlig ändring till ändringsförslag 1, som godkändes.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

4.7   Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet [11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD)] - Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Helmuth Markov (A6-0073/2005)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0121)

4.8   Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 [11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD)] - Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Helmuth Markov (A6-0076/2005)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0122)

4.9   Ekodesign för energianvändande produkter ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG [11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Frédérique Ries (A6-0057/2005)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 9)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0123)

Talare: Paul Rübig om tidslängden på omröstningen, som han ansåg vara överdriven.

4.10   Svavelhalten i marina bränslen ***II (omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen [12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Satu Hassi (A6-0056/2005)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 10)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0124)

4.11   Utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen (tjugoåttonde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) [KOM(2004)0320 - C6-0030/2004 - 2004/0111(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Karl-Heinz Florenz (A6-0005/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0125)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0125)

4.12   Kommissionens årliga politiska strategi för 2006 (omröstning)

Betänkande om budgeten för 2006: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin [2004/2270 (BUD)] - Budgetutskottet.

Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0071/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0126)

4.13   Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005) (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0223/2005, B6-0224/2005, B6-0225/2005, B6-0226/2005, B6-0227/2005 och B6-0228/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0223/2005

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG B6-0224/2005

Förkastades

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0225/2005

(ersätter B6-0225/2005, B6-0226/2005, B6-0227/2005 och B6-0228/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Hans-Gert Poettering, Marianne Thyssen, John Bowis, Alexander Radwan och João de Deus Pinheiro för PPE-DE-gruppen. |
| --- | --- |

—

Hans-Gert Poettering, Marianne Thyssen, John Bowis, Alexander Radwan och João de Deus Pinheiro för PPE-DE-gruppen.

| — | Martin Schulz, Hannes Swoboda och Robert Goebbels för PSE-gruppen. |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Hannes Swoboda och Robert Goebbels för PSE-gruppen.

| — | Lena Ek och Wolf Klinz för ALDE-gruppen. |
| --- | --- |

—

Lena Ek och Wolf Klinz för ALDE-gruppen.

| — | Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Eoin Ryan, Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Liam Aylward och Guntars Krasts för UEN-gruppen (Även Alessandro Foglietta hade undertecknat resolutionsförslaget). |
| --- | --- |

—

Brian Crowley, Cristiana Muscardini, Eoin Ryan, Umberto Pirilli, Roberta Angelilli, Liam Aylward och Guntars Krasts för UEN-gruppen (Även Alessandro Foglietta hade undertecknat resolutionsförslaget).

Antogs (P6_TA(2005)0127)

Inlägg om omröstningen:

| — | Hannes Swoboda påminde om sin grupps ståndpunkt i förhållande till ändringsförslagen. |
| --- | --- |

—

Hannes Swoboda påminde om sin grupps ståndpunkt i förhållande till ändringsförslagen.

5.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Geoffrey Van Orden - A6-0078/2005

| — | Carlo Fatuzzo, Frank Vanhecke, Michl Ebner |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo, Frank Vanhecke, Michl Ebner

Rekommendation Pierre Moscovici - A6-0083/2005

| — | Carlo Fatuzzo, Eija-Riitta Korhola, Erna Hennicot-Schoepges |
| --- | --- |

—

Carlo Fatuzzo, Eija-Riitta Korhola, Erna Hennicot-Schoepges

Betänkande Pierre Moscovici - A6-0077/2005

| — | Michl Ebner |
| --- | --- |

—

Michl Ebner

6.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Betänkande Geoffrey Van Orden - A6-0078/2005

| — | ändringsförslag 5

  ja: Reinhard Rack, Richard Seeber, Othmar Karas, Ursula Stenzel, Paul Rübig |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

ja: Reinhard Rack, Richard Seeber, Othmar Karas, Ursula Stenzel, Paul Rübig

| — | ändringsförslag 3

  nedlagda röster: Richard Seeber, Reinhard Rack, Othmar Karas, Ursula Stenzel, Paul Rübig |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

nedlagda röster: Richard Seeber, Reinhard Rack, Othmar Karas, Ursula Stenzel, Paul Rübig

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Paul Rübig, Alexander Radwan, Andreas Schwab

  nej: Caroline Lucas, Mechtild Rothe

  nedlagda röster: Christine De Veyrac |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Paul Rübig, Alexander Radwan, Andreas Schwab

nej: Caroline Lucas, Mechtild Rothe

nedlagda röster: Christine De Veyrac

Betänkande Helmuth Markov - A6-0073/2005

| — | ändringsförslag 38

  ja: Maria Martens

  nej: Glyn Ford |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 38

ja: Maria Martens

nej: Glyn Ford

Betänkande Helmuth Markov - A6-0076/2005

| — | ändringsförslag 11

  nej: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 11

nej: Eija-Riitta Korhola

| — | ändringsförslag 60

  nej: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 60

nej: Eija-Riitta Korhola

| — | ändringsförslag 55

  ja: Godfrey Bloom, Nigel Farage, Gerard Batten |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 55

ja: Godfrey Bloom, Nigel Farage, Gerard Batten

Betänkande Giovanni Pittella - A6-0071/2005

| — | ändringsförslag 2

  nej: Udo Bullmann |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

nej: Udo Bullmann

Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005) - RC-B6-0225/2005

| — | ändringsförslag 1

  nej: Véronique De Keyser |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

nej: Véronique De Keyser

| — | ändringsförslag 9

  ja: Françoise Castex, Jamila Madeira, |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 9

ja: Françoise Castex, Jamila Madeira,

| — | ändringsförslag 3

  ja: Françoise Castex, Jamila Madeira, |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

ja: Françoise Castex, Jamila Madeira,

| — | punkt 14

  ja: Joseph Muscat, Françoise Castex, Catherine Guy-Quint, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

punkt 14

ja: Joseph Muscat, Françoise Castex, Catherine Guy-Quint, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Joel Hasse Ferreira

| — | ändringsförslag 4

  ja: Françoise Castex, Anne Ferreira, Jamila Madeira

  nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Françoise Castex, Anne Ferreira, Jamila Madeira

nej: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou,

| — | ändringsförslag 10

  ja: Françoise Castex

  nedlagda röster: Jamila Madeira |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 10

ja: Françoise Castex

nedlagda röster: Jamila Madeira

| — | ändringsförslag 6

  nej: Françoise Castex |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 6

nej: Françoise Castex

(Sammanträdet avbröts kl. 14.00 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

7.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Betänkande Ona Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | ändringsförslag 11, första delen

  ja: Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 11, första delen

ja: Stephen Hughes

| — | ändringsförslag 1, första delen

  ja: Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1, första delen

ja: Stephen Hughes

| — | ändringsförslag 4

  ja: Poul Nyrup Rasmussen, Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Poul Nyrup Rasmussen, Stephen Hughes

| — | ändringsförslag 5

  ja: Poul Nyrup Rasmussen

  nej: Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

ja: Poul Nyrup Rasmussen

nej: Stephen Hughes

| — | ändringsförslag 2

  ja: Poul Nyrup Rasmussen, Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: Poul Nyrup Rasmussen, Stephen Hughes

| — | ändringsförslag 9

  nej: Charlotte Cederschiöld, Stephen Hughes |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 9

nej: Charlotte Cederschiöld, Stephen Hughes

| — | ändringsförslag 10

  nej: Helmut Kuhne, Poul Nyrup Rasmussen, Phillip Whitehead |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 10

nej: Helmut Kuhne, Poul Nyrup Rasmussen, Phillip Whitehead

Betänkande Glenys Kinnock - A6-0075/2005

| — | ändringsförslag 15

  nej: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 15

nej: Charlotte Cederschiöld

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

8.   Aktuell regional integration på västra Balkan (debatt)

Uttalanden av rådet och kommissionen: Aktuell regional integration på västra Balkan

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen) gjorde uttalanden.

Talare: Doris Pack för PPE-DE-gruppen, Hannes Swoboda för PSE-gruppen, Anders Samuelsen för ALDEgruppen, Joost Lagendijk för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Liam Aylward för UEN-gruppen, Georgios Papastamkos, Panagiotis Beglitis, Mojca Drčar Murko, Sepp Kusstatscher, Bernd Posselt, Borut Pahor, Vittorio Prodi, Anna Ibrisagic, Richard Howitt, Nicolas Schmit och Olli Rehn.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

| — | Anders Samuelsen, för utskottet AFET, om läget för den regionala integrationen i västra Balkan (B6-0094/2005/rév.). |
| --- | --- |

—

Anders Samuelsen, för utskottet AFET, om läget för den regionala integrationen i västra Balkan (B6-0094/2005/rév.).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 10.4 i protokollet av den 14.4.2005.

9.   Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003) - Europeiska säkerhetsstrategin (debatt)

Betänkande om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2003) [8412/2004 - 2004/2172(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Elmar Brok (A6-0062/2005)

Betänkande om den europeiska säkerhetsstrategin [2004/2167(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Helmut Kuhne (A6-0072/2005)

Elmar Brok redogjorde för sitt betänkande (A6-0062/2005).

Helmut Kuhne redogjorde för sitt betänkande (A6-0072/2005).

Talare: Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande).

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

Talare: Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen).

Talare: Stavros Lambrinidis (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Karl von Wogau för PPE-DEgruppen, Jan Marinus Wiersma för PSE-gruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Gerard Batten för IND/DEM-gruppen, Ģirts Valdis Kristovskis för UEN-gruppen, Philip Claeys, grupplös, Bogdan Klich, Massimo D'Alema, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Tobias Pflüger, Paul Marie Coûteaux, Ryszard Czarnecki, Josef Zieleniec, Ana Maria Gomes, Athanasios Pafilis, Andreas Mölzer, Georg Jarzembowski, Marek Maciej Siwiec, Geoffrey Van Orden, Libor Rouček, Piia-Noora Kauppi, Józef Pinior, Vytautas Landsbergis, Nicolas Schmit och Benita Ferrero-Waldner.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 10.5 i protokollet av den 14.4.2005 och punkt 10.6 i protokollet av den 14.4.2005.

10.   Frågestund (frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0163/2005).

Fråga 1 (Esko Seppänen): Ledamotsstadgan.

Nicolas Schmit (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

Nicolas Schmit svarade även på följdfrågor från Esko Seppänen, David Martin, Avril Doyle, Gay Mitchell och Paul Rübig.

Fråga 2 (Robert Evans): Vindkraft, våg- och tidvattenenergi.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Robert Evans och Daniel Caspary.

Fråga 3 (Marie Panayotopoulos-Cassiotou): Den åldrande befolkningen i Europa och en översyn av systemen för förtidspensionering.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Marie Panayotopoulos-Cassiotou och Philip Bushill-Matthews.

Fråga 4 (Mairead McGuinness): Barnavårdsinstitutioner i Rumänien.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Mairead McGuinness.

Fråga 5 (Philip Bushill-Matthews): Bristande rösträtt för medborgare som är bosatta utomlands i förbindelse med folkomröstningen om EU:s konstitution.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Philip Bushill-Matthews.

Fråga 6 (Bernd Posselt): Kristna i Turkiet.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Bernd Posselt.

Fråga 7 (Gunnar Hökmark): Europeiska unionens lista över terroristorganisationer.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt följdfrågor från Gunnar Hökmark, David Martin och James Hugh Allister.

Fråga 8 (David Martin): Anslutningsförhandlingarna med Kroatien.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från David Martin.

Fråga 9 (Enrique Barón Crespo): Undersökning om mordet på journalisten José Couso, europeisk medborgare i Irak.

Fråga 10 (Willy Meyer Pleite): Utredning av mordet på journalisten José Couso i Irak.

Fråga 11 (David Hammerstein Mintz): Utredning av mordet på den europeiske medborgaren och journalisten José Couso i Irak.

Fråga 12 (Josu Ortuondo Larrea): Utredning av dödsskjutningen av journalisten José Couso i Irak.

Fråga 13 (Ignasi Guardans Cambó): Utredning av dödsskjutningen av José Couso i Irak.

Fråga 14 (Jean-Marie Cavada): Utredning av journalisten José Cousos död.

Nicolas Schmit svarade på frågorna samt följdfrågor från Willy Meyer Pleite, Ignasi Guardans Cambó och Jean-Marie Cavada.

Fråga 15 (Manuel Medina Ortega): Förbindelserna mellan EU och den Andinska gemenskapen.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Manuel Medina Ortega.

Fråga 16 (Bill Newton Dunn): Säkerhetstjänsternas verksamhet.

Nicolas Schmit besvarade frågan samt en följdfråga från Bill Newton Dunn.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar.

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.00 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

11.   Avskedanden hos Alstom (debatt)

Muntlig fråga ställd av Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, Harlem Désir för PSE-gruppen, och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Avskedanden hos Alstom (B6-0167/2005)

Jacky Henin (ersättare för frågeställaren), Harlem Désir och Alain Lipietz (ersättare för frågeställaren) utvecklade den muntliga frågan.

Günther Verheugen (kommissionens vice ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Roselyne Bachelot-Narquin för PPE-DE-gruppen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

12.   Skatte- och miljödumpning (debatt)

Muntlig fråga ställd av Glyn Ford och Erika Mann för PSE-gruppen, Neil Parish och Robert Sturdy för PPE-DE-gruppen, och Graham Watson för ALDE-gruppen, till kommissionen: Skatte- och miljödumping (B6-0172/2005)

Muntlig fråga ställd av Pierre Jonckheer för Verts/ALE-gruppen, till kommissionen: Skatte- och miljödumping (B6-0229/2005)

Glyn Ford utvecklade den muntliga frågan (B6-0172/2005).

Pierre Jonckheer utvecklade den muntliga frågan (B6-0229/2005).

Graham Watson och Neil Parish utvecklade den muntliga frågan (B6-0172/2005).

Günther Verheugen (kommissionens vice ordförande) besvarade de muntliga frågorna.s

Talare: Erika Mann för PSE-gruppen, Holger Krahmer för ALDE-gruppen, Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Glyn Ford och Günther Verheugen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

13.   Diskriminering av arbetstagare och företag från de nya medlemsstaterna på EU:s inre marknad (debatt)

Muntlig fråga ställd av Jacek Protasiewicz, Ria Oomen-Ruijten, Csaba Őry, Milan Cabrnoch, Mihael Brejc, Struan Stevenson och Othmar Karas för PPE-DE-gruppen, till kommissionen: Diskriminering av arbetstagare och företag från de nya medlemsstaterna på EU:s inre marknad (B6-0173/2005)

Jacek Protasiewicz utvecklade den muntliga frågan.

Günther Verheugen (kommissionens vice ordförande) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Małgorzata Handzlik för PPE-DE-gruppen, Proinsias De Rossa för PSE-gruppen, Dariusz Maciej Grabowski för IND/DEM-gruppen, Konrad Szymański för UEN-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, Jaromír Kohlíček för GUE/NGL-gruppen, Mihael Brejc, Bogdan Golik, Marcin Libicki, Ryszard Czarnecki, Christofer Fjellner, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg och Günther Verheugen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

14.   Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***I (debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG [KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Holger Krahmer (A6-0004/2005).

Talare: Günther Verheugen (kommissionens vice ordförande).

Holger Krahmer redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Karsten Friedrich Hoppenstedt för PPE-DE-gruppen, Dorette Corbey för PSE-gruppen, och Richard Seeber.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 10.2 i protokollet av den 14.4.2005.

15.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista” PE 356.376/OJJE).

16.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 22.55.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Alejo Vidal-Quadras Roca

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bertinotti, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Bresso, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Cesa, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Jelko Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lauk, Lax, Lechner, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Fernand Le Rachinel, Letta, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, Lombardo, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stenzel, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, de Villiers, Vincenzi, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zahradil, Zaleski, Zani, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Europaparlamentets sammanträdeskalender - 2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanträdesperioder som sträcker sig över fyra dagar | 7 | ALVARO m.fl. | | — | Stryk måndagarna och torsdagarna |
| 5 | ALVARO m.fl. | | — | Stryk måndagarna |
| 6 | ALVARO m.fl. | | — | Stryk torsdagarna |
| 4/ rev | Trautmann + Daul | | bortföll | Lägg till fredagar |
| Den fyra dagar långa sammanträdesperioden i maj | 1/rev+ 2/ rev | Trautmann + Daul | | bortföll | Stryk den 15-18 och den 8-11 maj |
| Den två dagar långa sammanträdesperioden i april | 3/ rev | Trautmann + Daul | | bortföll | Stryk |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Sammanträdesperioder som sträcker sig över fyra dagar

7

ALVARO m.fl.

—

Stryk måndagarna och torsdagarna

5

ALVARO m.fl.

—

Stryk måndagarna

6

ALVARO m.fl.

—

Stryk torsdagarna

4/ rev

Trautmann + Daul

bortföll

Lägg till fredagar

Den fyra dagar långa sammanträdesperioden i maj

1/rev+ 2/ rev

Trautmann + Daul

bortföll

Stryk den 15-18 och den 8-11 maj

Den två dagar långa sammanträdesperioden i april

3/ rev

Trautmann + Daul

bortföll

Stryk

Äf 1-4 hade inte undertecknats på de politiska gruppernas vägnar och bortföll därför.

2.   Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutning

Betänkande: Reimer BÖGE, Bárbara DÜHRKOP DÜHRKOP (A6-0090/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | muntlig ändring |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

muntlig ändring

Övrigt

Lewandowski hade föreslagit en muntlig ändring för att ersätta merparten av resolutionsförslaget med ny text (se P6_TA(2005)0116), vilken godkändes.

Schulz hade föreslagit en muntlig ändring till punkt 1 (bortföll efter antagandet av Lewandowskis ändringsförslag).

3.   Bulgariens ansökan om medlemskap i EU

Betänkande: Geoffrey VAN ORDEN (A6-0078/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 10 | 6 | PSE | | — | |
| punkt 11 | 8 | PSE | | — | |
| punkt 25 | 9 | PSE | | + | muntlig ändring |
| efter punkt 25 | 1 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 29 | 2 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 33 | 5 | Verts/ALE m.fl. | ONU | — | 293, 326, 38 |
| efter punkt 33 | 3 | Verts/ALE | ONU | — | 119, 521, 24 |
| 4 | Verts/ALE | | — | |
| efter punkt 34 | 10 | PSE | | — | |
| efter strecksats 9 | 7 | PSE | | + | muntlig ändring |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 534, 85, 38 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 10

6

PSE

—

punkt 11

8

PSE

—

punkt 25

9

PSE

+

muntlig ändring

efter punkt 25

1

Verts/ALE

—

efter punkt 29

2

Verts/ALE

—

punkt 33

5

Verts/ALE m.fl.

ONU

—

293, 326, 38

efter punkt 33

3

Verts/ALE

ONU

—

119, 521, 24

4

Verts/ALE

—

efter punkt 34

10

PSE

—

efter strecksats 9

7

PSE

+

muntlig ändring

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

534, 85, 38

Övrigt

Wiersma hade föreslagit följande muntliga ändring till äf 9:

| 25. | Europaparlamentet begär att Bulgarien skall anta kvarstående lagstiftning, särskilt på områdena för den inre marknaden, bolagsrätt, miljö och konsumentskydd.
  Det är oroväckande att omfattande illegal skogsavverkning förekommer i Bulgarien. Nästan hälften av allt timmer från Bulgarien har avverkats illegalt, och den tillåtna årsavverkningen överskrids med 1,5 miljoner kubikmeter. Parlamentet betonar därför vikten av att stoppa denna illegala avverkning i Bulgarien. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär att Bulgarien skall anta kvarstående lagstiftning, särskilt på områdena för den inre marknaden, bolagsrätt, miljö och konsumentskydd.
  Det är oroväckande att omfattande illegal skogsavverkning förekommer i Bulgarien. Nästan hälften av allt timmer från Bulgarien har avverkats illegalt, och den tillåtna årsavverkningen överskrids med 1,5 miljoner kubikmeter. Parlamentet betonar därför vikten av att stoppa denna illegala avverkning i Bulgarien.

Wiersma hade föreslagit följande muntliga ändring till äf 7:

| — | med beaktande av
  skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande
  om att fullt ut involvera Europaparlamentet
  i eventuella överläggningar om att aktivera
  någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av
  skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande
  om att fullt ut involvera Europaparlamentet
  i eventuella överläggningar om att aktivera
  någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget,

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 3 och 5

IND/DEM: slutomröstning

4.   Bulgariens ansökan om medlemskap i EU ***

Rekommendation: Geoffrey VAN ORDEN (A6-0082/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter strecksats 5 | 1 | PSE | | + | muntlig ändring |
| efter strecksats 6 | 3 | PSE | | + | |
| skäl C | 4 | PSE | | T | |
| 2 | PPE-DE + PSE | | T | |
| omröstning: lagstiftningsresolution (i sin helhet) | ONU | + | 522, 70, 69 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter strecksats 5

1

PSE

+

muntlig ändring

efter strecksats 6

3

PSE

+

skäl C

4

PSE

T

2

PPE-DE + PSE

T

omröstning: lagstiftningsresolution (i sin helhet)

ONU

+

522, 70, 69

Kvalificerad majoritet krävs (enligt artikel 82.6 i arbetsordningen)

Övrigt

PSE-gruppen hade dragit tillbaka sitt äf 4 till förmån för äf 2.

Även PSE-gruppen undertecknade äf 2.

Äf 2 ersatte skäl C.

Wiersma hade föreslagit följande muntliga ändring till äf 1:

| — | med beaktande av
  skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande
  om att fullt ut involvera Europaparlamentet
  i eventuella överläggningar om att aktivera
  någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av
  skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande
  om att fullt ut involvera Europaparlamentet
  i eventuella överläggningar om att aktivera
  någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget,

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

ALDE: slutomröstning

5.   Rumäniens ansökan om medlemskap i EU

Betänkande: Pierre MOSCOVICI (A6-0077/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 6 strecksats 1 | 1 | GUE/NGL | | — | |
| efter strecksats 8 | 2 | PSE | | + | muntlig ändring |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 564, 59, 41 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 6 strecksats 1

1

GUE/NGL

—

efter strecksats 8

2

PSE

+

muntlig ändring

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

564, 59, 41

Wiersma hade föreslagit följande muntliga ändring till äf 2:

| — | med beaktande av
  skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande
  om att fullt ut involvera Europaparlamentet
  i eventuella överläggningar om att aktivera
  någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av
  skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande
  om att fullt ut involvera Europaparlamentet
  i eventuella överläggningar om att aktivera
  någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget,

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: slutomröstning

IND/DEM: slutomröstning

6.   Rumäniens ansökan om medlemskap i EU ***

Rekommendation: Pierre MOSCOVICI (A6-0083/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter strecksats 6 | 1 | PSE | | + | muntlig ändring |
| 3 | PSE | | + | |
| skäl C | 4 | PSE | | T | |
| 2 | PPE-DE + PSE | | T | |
| omröstning: lagstiftningsresolution (i sin helhet) | ONU | + | 497, 93, 71 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

efter strecksats 6

1

PSE

+

muntlig ändring

3

PSE

+

skäl C

4

PSE

T

2

PPE-DE + PSE

T

omröstning: lagstiftningsresolution (i sin helhet)

ONU

+

497, 93, 71

Kvalificerad majoritet krävs (enligt artikel 82.6 i arbetsordningen)

Övrigt

PSE-gruppen hade dragit tillbaka sitt äf 4 till förmån för äf 2.

Även PSE-gruppen undertecknade äf 2.

Äf 2 ersatte skäl C.

Wiersma hade föreslagit följande muntliga ändring till äf 1:

| — | med beaktande av
  skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande
  om att fullt ut involvera Europaparlamentet
  i eventuella överläggningar om att aktivera
  någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av
  skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande
  om att fullt ut involvera Europaparlamentet
  i eventuella överläggningar om att aktivera
  någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget,

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: slutomröstning

IND/DEM: slutomröstning

ALDE: slutomröstning

7.   Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Helmut MARKOV (A6-0073/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten | 38 | Bradbourn m.fl. | ONU | — | 66, 542, 11 |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning | 2-5
  7
  9-10
  14-15
  17
  20-21
  23-25
  27
  30-32
  34 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 6 | utskottet | särsk. | + | |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 11 | utskottet | särsk. | + | |
| 12 | utskottet | särsk. | + | |
| 13 | utskottet | särsk. | + | |
| 16 | utskottet | särsk. | + | |
| 18 | utskottet | särsk. | + | |
| 19 | utskottet | särsk./EV | — | 357, 241, 25 |
| 22 | utskottet | särsk. | + | |
| 26 | utskottet | särsk. | + | |
| 28 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 33 | utskottet | särsk. | — | |
| 35 | utskottet | särsk. | + | |
| 36 | utskottet | särsk. | + | |
| 37 | utskottet | särsk. | + | |
| Artikel 4, punkt 3 | 40 | GUE/NGL | | — | |
| Artikel 9, efter punkt 2 | 39 | Verts/ALE | ONU | — | 250, 376, 12 |
| 29 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| Bilaga I, del B, sista punkt | 41 | GUE/NGL | EO | — | 284, 336, 31 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten

38

Bradbourn m.fl.

ONU

—

66, 542, 11

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning

2-5

7

9-10

14-15

17

20-21

23-25

27

30-32

34

utskottet

+

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

6

utskottet

särsk.

+

8

utskottet

särsk.

+

11

utskottet

särsk.

+

12

utskottet

särsk.

+

13

utskottet

särsk.

+

16

utskottet

särsk.

+

18

utskottet

särsk.

+

19

utskottet

särsk./EV

—

357, 241, 25

22

utskottet

särsk.

+

26

utskottet

särsk.

+

28

utskottet

delad

1

+

2

+

33

utskottet

särsk.

—

35

utskottet

särsk.

+

36

utskottet

särsk.

+

37

utskottet

särsk.

+

Artikel 4, punkt 3

40

GUE/NGL

—

Artikel 9, efter punkt 2

39

Verts/ALE

ONU

—

250, 376, 12

29

utskottet

delad

1

+

2

+

3

+

Bilaga I, del B, sista punkt

41

GUE/NGL

EO

—

284, 336, 31

Begäran om särskild omröstning

ALDE: äf 1, 6, 8, 16, 26, 33, 35, 36 och 37

PPE-DE: äf 33

IND/DEM: äf 11, 12, 13, 18 och 22

PSE: äf 19

Begäran om delad omröstning

ALDE

äf 28

Första delen: hela texten utom orden ”eller direktiv 2002/15/EG”

Andra delen: dessa ord

äf 29

Första delen: hela texten utom orden ”eller av direktiv 2002/15/EG” och texten i led d

Andra delen: orden ”eller av direktiv 2002/15/EG”

Tredje delen: texten i led d

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 38 och 39

PPE-DE: äf 38

8.   Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Helmut MARKOV (A6-0076/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten | 55 | Bradbourn m.fl. | ONU | — | 132, 518, 7 |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning | 2
  4
  13-15
  28
  30
  35-38
  42-43 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - särskild omröstning | 1 | utskottet | särsk. | + | |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 5 | utskottet | särsk. | + | |
| 6 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 7 | utskottet | delad | | |
| 1/RCV | + | 559, 80, 14 |
| 2/RCV | — | 271, 361, 12 |
| 8 | utskottet | särsk. | + | |
| 9 | utskottet | särsk. | + | |
| 10 | utskottet | särsk. | + | |
| 11 | utskottet | ONU | — | 351, 267, 35 |
| 12 | utskottet | särsk. | + | |
| 16 | utskottet | särsk./EV | — | 288, 341, 12 |
| 18 | utskottet | ONU | + | 453, 172, 20 |
| 19 | utskottet | särsk./EV | — | 330, 272, 24 |
| 21 | utskottet | särsk. | + | |
| 22 | utskottet | särsk./EV | — | 364, 240, 18 |
| 23 | utskottet | särsk. | + | |
| 25 | utskottet | särsk. | + | |
| 26 | utskottet | särsk. | + | |
| 27 | utskottet | särsk. | — | |
| 29 | utskottet | särsk. | + | |
| 32 | utskottet | särsk. | + | |
| 33 | utskottet | särsk. | + | |
| 34 | utskottet | särsk. | + | |
| 39 | utskottet | särsk. | + | |
| 40 | utskottet | särsk. | + | |
| 41 | utskottet | särsk. | — | |
| 44 | utskottet | särsk. | + | |
| 45 | utskottet | särsk. | + | |
| 46 | utskottet | särsk. | — | |
| 48 | utskottet | särsk. | — | |
| 49 | utskottet | särsk. | — | |
| 50 | utskottet | särsk. | — | |
| 51 | utskottet | särsk. | — | |
| 52 | utskottet | särsk. | + | |
| 53 | utskottet | särsk. | — | |
| 54 | utskottet | särsk. | + | |
| Artikel 3 D | 17 | utskottet | | + | |
| 57 | Bradbourn m.fl. | ONU | — | 78, 551, 25 |
| Artikel 3, efter I | 58=
  70= | Bradbourn m.fl.
  ONU | — | 171, 457, 26 | ALDE |
| 69 | PSE | | + | |
| 20 | utskottet | | ↓ | |
| Artikel 4 G, strecksats 1 | 68 | PSE | | — | |
| 24 | utskottet | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | — | 342, 280, 26 |
| 71 | ALDE | | ↓ | |
| Artikel 4 N | 67 | PPE-DE | | + | |
| Artikel 6, punkt 2 | 59 | Bradbourn m.fl. | ONU | — | 167, 469, 8 |
| 72 | ALDE | ONU | — | 154, 467, 30 |
| Artikel 8, punkt 5 | 60 | Bradbourn m.fl. | ONU | — | 141, 477, 31 |
| Artikel 8, punkt 6 | 73 | ALDE | | — | |
| 61 | Bradbourn | ONU | — | 138, 482, 33 |
| Artikel 8, punkt 8 | 62 | Bradbourn m.fl. | ONU | — | 80, 535, 32 |
| 31 | utskottet | | + | |
| 74 | ALDE | | ↓ | |
| Artikel 13, punkt 1, efter O | 63=
  75= | Bradbourn m.fl.
  ALDE | | — | |
| 64 | Bradbourn m.fl. | ONU | — | 123, 492, 39 |
| Artikel 26 | 65 | Bradbourn m.fl. | ONU | — | 106, 511, 33 |
| 47 | utskottet | | — | |
| Artikel 29 | 76 | GUE/NGL | | + | |
| Skäl 17 | 56=
  66= | Bradbourn m.fl.
  PPE-DE | | — | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Förslag om avvisande av den gemensamma ståndpunkten

55

Bradbourn m.fl.

ONU

—

132, 518, 7

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning

2

4

13-15

28

30

35-38

42-43

utskottet

+

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - särskild omröstning

1

utskottet

särsk.

+

3

utskottet

särsk.

+

5

utskottet

särsk.

+

6

utskottet

delad

1

+

2

—

7

utskottet

delad

1/RCV

+

559, 80, 14

2/RCV

—

271, 361, 12

8

utskottet

särsk.

+

9

utskottet

särsk.

+

10

utskottet

särsk.

+

11

utskottet

ONU

—

351, 267, 35

12

utskottet

särsk.

+

16

utskottet

särsk./EV

—

288, 341, 12

18

utskottet

ONU

+

453, 172, 20

19

utskottet

särsk./EV

—

330, 272, 24

21

utskottet

särsk.

+

22

utskottet

särsk./EV

—

364, 240, 18

23

utskottet

särsk.

+

25

utskottet

särsk.

+

26

utskottet

särsk.

+

27

utskottet

särsk.

—

29

utskottet

särsk.

+

32

utskottet

särsk.

+

33

utskottet

särsk.

+

34

utskottet

särsk.

+

39

utskottet

särsk.

+

40

utskottet

särsk.

+

41

utskottet

särsk.

—

44

utskottet

särsk.

+

45

utskottet

särsk.

+

46

utskottet

särsk.

—

48

utskottet

särsk.

—

49

utskottet

särsk.

—

50

utskottet

särsk.

—

51

utskottet

särsk.

—

52

utskottet

särsk.

+

53

utskottet

särsk.

—

54

utskottet

särsk.

+

Artikel 3 D

17

utskottet

+

57

Bradbourn m.fl.

ONU

—

78, 551, 25

Artikel 3, efter I

58=

70=

Bradbourn m.fl.

ONU

—

171, 457, 26

ALDE

69

PSE

+

20

utskottet

↓

Artikel 4 G, strecksats 1

68

PSE

—

24

utskottet

delad

1

+

2/EO

—

342, 280, 26

71

ALDE

↓

Artikel 4 N

67

PPE-DE

+

Artikel 6, punkt 2

59

Bradbourn m.fl.

ONU

—

167, 469, 8

72

ALDE

ONU

—

154, 467, 30

Artikel 8, punkt 5

60

Bradbourn m.fl.

ONU

—

141, 477, 31

Artikel 8, punkt 6

73

ALDE

—

61

Bradbourn

ONU

—

138, 482, 33

Artikel 8, punkt 8

62

Bradbourn m.fl.

ONU

—

80, 535, 32

31

utskottet

+

74

ALDE

↓

Artikel 13, punkt 1, efter O

63=

75=

Bradbourn m.fl.

ALDE

—

64

Bradbourn m.fl.

ONU

—

123, 492, 39

Artikel 26

65

Bradbourn m.fl.

ONU

—

106, 511, 33

47

utskottet

—

Artikel 29

76

GUE/NGL

+

Skäl 17

56=

66=

Bradbourn m.fl.

PPE-DE

—

Begäran om särskild omröstning

ALDE: äf 6, 7, 16, 18, 25, 26, 29, 32, 34, 46, 47, 48, 49, 50, 51 och 53

PSE: äf 19, 22 och 39

PPE-DE: äf 1, 3, 5, 6, 8, 9, 10, 12, 16, 21, 23, 26, 27, 32, 33, 34, 40, 41, 44, 45, 46, 48, 49, 50, 51, 53 och 54

IND/DEM: äf 11, 16, 24, 40 och 52

GUE/NGL: äf 19

Begäran om omröstning med namnupprop

ALDE: äf 11

Verts/ALE: äf 55, 59 och 72

PPE-DE: äf 7, 11, 18, 55, 57, 58, 60, 61, 62, 64 och 65

Begäran om delad omröstning

GUE/NGL

äf 24

Första delen:”normal dygnsvila ... minst tolv timmar”

Andra delen:”Alternativt ... minst åtta timmar”

PPE-DE

äf 6

Första delen:”I och med införandet av ... snabbare och mer omfattande.”

Andra delen:”Övergångsperioden ... i samtliga fordon.”

äf 7

Första delen:”Erfarenheterna visar ... i förening med förordning (EEG) nr 3821/85.”

Andra delen:”Därför bör dessa båda ... digitala färdskrivare”

äf 24

Första delen:”normal dygnsvila ... minst tolv timmar”

Andra delen:”Alternativt ... minst åtta timmar”

9.   Ekodesign för energianvändande produkter ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Frédérique RIES (A6-0057/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Block 1 ”kompromisspaket” | 58-81 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN och Blokland | | + | |
| Block 2 | 1-57 | utskottet | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Block 1 ”kompromisspaket”

58-81

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN och Blokland

+

Block 2

1-57

utskottet

↓

10.   Svavelhalten i marina bränslen ***II

Andrabehandlingsrekommendation: Satu HASSI (A6-0056/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Block 1 ”kompromisspaket” | 1-3
  21d/da
  23-32 | utskottet


  Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL + Blokland | | + | |
| Block 2 | 4-20
  21 rest
  22 | utskottet | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Block 1 ”kompromisspaket”

1-3

21d/da

23-32

utskottet

Verts/ALE, PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL + Blokland

+

Block 2

4-20

21 rest

22

utskottet

↓

11.   Utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen ***I

Betänkande: Karl-Heinz FLORENZ (A6-0005/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bilaga, tabell | 5 | Verts/ALE | | — | |
| 3=
  4= | ALDE
  PPE-DE | | + | |
| 1 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Bilaga, tabell

5

Verts/ALE

—

3=

4=

ALDE

PPE-DE

+

1

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Äf 2 hade bortfallit

12.   Kommissionens årliga politiska strategi för 2006

Betänkande: Giovanni PITTELLA (A6-0071/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 9, sista strecksats | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | särsk./EO | + | 336, 238, 14 |
| punkt 19 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 21 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 328, 249, 8 |
| efter punkt 21 | 1 | PSE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 26 | 2 | PPE-DE | ONU | + | 376, 193, 14 |
| efter punkt 26 | 3 | PPE-DE | | — | |
| 4 | PPE-DE | | — | |
| 5 | PPE-DE | | — | |
| punkt 28 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 30 | 6 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 9, sista strecksats

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 17

punkt

originaltexten

särsk./EO

+

336, 238, 14

punkt 19

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 21

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

328, 249, 8

efter punkt 21

1

PSE

delad

1

+

2

—

punkt 24

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 26

2

PPE-DE

ONU

+

376, 193, 14

efter punkt 26

3

PPE-DE

—

4

PPE-DE

—

5

PPE-DE

—

punkt 28

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 30

6

PPE-DE

delad

1

+

2

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 2

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 9 sista strecksats, punkt 17, punkt 28

Begäran om delad omröstning

PSE

äf 6

Första delen:”Parlamentet noterar att kommissionen har begärt ... stöd- och samordningsfunktioner”

Andra delen:”att göra en jämförande analys med personalstyrkan i jämförbara internationella organisationer.”

PPE-DE

punkt 19

Första delen:”Europaparlamentet betonar att Lissabonstrategin ... och miljökrav.”

Andra delen:”Följaktligen anser parlamentet att ... och social otrygghet.”

punkt 21

Första delen: Hela punkten utom orden ”kampen mot fattigdom, en strategi ... ökat stöd till interkulturell dialog.”

Andra delen: denna mening

punkt 24

Första delen:”Europaparlamentet betonar att det i dagsläget ... och andra naturkatastrofer).”

Andra delen:”Parlamentet påminner rådet om att nya verksamhetsområden ... traditionella prioriteringar.”

äf 1

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar kommissionen ... debatten om dessa frågor.”

Andra delen:”Parlamentet är redo ... nationella kapacitet.”

13.   Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005)

Resolutionsförslag: B6-0223/2005, B6-0224/2005, B6-0225/2005, B6-0226/2005, B6-0227/2005 och B6- 0228/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B6-0223/2005 | | GUE/NGL | ONU | — | 37, 498, 48 |
| B6-0224/2005 | | Verts/ALE | | — | |
| Gemensamt resolutionsförslag RC B6-0225/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE och UEN) |
| punkt 1 | 7 | GUE/NGL | | — | |
| 1 | Verts/ALE | ONU | — | 52, 505, 34 |
| efter punkt 2 | 8 | GUE/NGL | ONU | — | 77, 504, 8 |
| punkt 5 | 2 | Verts/ALE | | — | |
| punkt 14 | 9 | GUE/NGL | ONU | — | 83, 465, 36 |
| 3 | Verts/ALE | ONU | — | 115, 460, 9 |
| punkt | originaltexten | ONU | + | 423, 148, 15 |
| efter punkt 14 | 4 | Verts/ALE | ONU | — | 126, 428, 24 |
| punkt 15 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 16 | 10 | GUE/NGL | ONU | — | 111, 443, 14 |
| punkt 17 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 448, 90, 35 |
| efter punkt 24 | 6 | Verts/ALE | ONU | — | 58, 492, 24 |
| punkt 27 | 5 | Verts/ALE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 363, 92, 39 |
| resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0225/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0226/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0227/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0228/2005 | | ALDE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

B6-0223/2005

GUE/NGL

ONU

—

37, 498, 48

B6-0224/2005

Verts/ALE

—

Gemensamt resolutionsförslag RC B6-0225/2005 (PPE-DE, PSE, ALDE och UEN)

punkt 1

7

GUE/NGL

—

1

Verts/ALE

ONU

—

52, 505, 34

efter punkt 2

8

GUE/NGL

ONU

—

77, 504, 8

punkt 5

2

Verts/ALE

—

punkt 14

9

GUE/NGL

ONU

—

83, 465, 36

3

Verts/ALE

ONU

—

115, 460, 9

punkt

originaltexten

ONU

+

423, 148, 15

efter punkt 14

4

Verts/ALE

ONU

—

126, 428, 24

punkt 15

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 16

10

GUE/NGL

ONU

—

111, 443, 14

punkt 17

punkt

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

448, 90, 35

efter punkt 24

6

Verts/ALE

ONU

—

58, 492, 24

punkt 27

5

Verts/ALE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

363, 92, 39

resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0225/2005

PSE

↓

B6-0226/2005

PPE-DE

↓

B6-0227/2005

UEN

↓

B6-0228/2005

ALDE

↓

Även Foglietta hade undertecknat det gemensamma resolutionsförslaget för UEN-gruppen

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

punkt 15

Första delen: hela texten utom orden ”med behovet av att främja”

Andra delen: dessa ord

punkt 17

Första delen:”Europaparlamentet begär ... för Lissabonprocessen”

Andra delen:”Europaparlamentet välkomnar ... gränsöverskridande förbindelser.”

Begäran om omröstning med namnupprop

Verts/ALE: äf 1, 3, 4, 6, punkt 14 och punkt 17 andra delen

GUE/NGL: äf 8, 9, 10 och om B6-0223/2005

PSE: slutomröstning om det gemensamma resolutionsförslaget

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Van Orden A6-0078/2005

Ja-röster: 293

ALDE: Budreikaitė, Chiesa, Cornillet, Deprez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Laperrouze, Lynne, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Battilocchio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bauer, Brepoels, Coveney, Demetriou, Dimitrakopoulos, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Gklavakis, Grosch, Hatzidakis, Karas, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, McGuinness, Mavrommatis, Olajos, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Posselt, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg, Stenzel, Surján, Szájer, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Wijkman

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bresso, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Gomes, Gröner, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Medina Ortega, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 326

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Remek, Stroz

IND/DEM: Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Ouzký, Pack, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, Bono, Busquin, Carlotti, Corbett, De Keyser, De Vits, Dobolyi, Fazakas, Goebbels, Grabowska, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hazan, Herczog, Hughes, Kinnock, Koterec, Kuc, Lévai, Liberadzki, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Morgan, Muscat, Riera Madurell, Rosati, Titley, Vaugrenard, Vergnaud, Wynn

UEN: Kamiński, Libicki

Nedlagda röster: 38

ALDE: Beaupuy, Cavada, Degutis, Matsakis

GUE/NGL: Henin, Maštálka, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: Hieronymi, Landsbergis, Pieper

PSE: Beňová, Golik, Grech, Gruber, Miguélez Ramos, Valenciano Martínez-Orozco

UEN: Didžiokas, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Van Orden A6-0078/2005

Ja-röster: 119

ALDE: in 't Veld, Lynne

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Kaufmann, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Demetriou, Dimitrakopoulos, Gklavakis, Hatzidakis, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Olajos, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeberg, Stenzel, Surján, Trakatellis

PSE: van den Berg, Berger, Bösch, Ettl, Gebhardt, Gröner, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Lehtinen, Leichtfried, Madeira, Piecyk, Prets, Roth-Behrendt, Sacconi, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 521

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Flasarová, Kohlíček, Remek, Stroz

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bersani, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Nedlagda röster: 24

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Henin, Maštálka, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Nattrass, Speroni, Wise, Železný

NI: Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: Pieper, Seeber

PSE: Roure

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betänkande Van Orden A6-0078/2005

Ja-röster: 534

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Schröder, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Smith, Ždanoka

Nej-röster: 85

ALDE: Manders

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Deß, Ehler, Gräßle, Hieronymi, Klaß, Lauk, Lechner, Mathieu, Reul, Schwab, Weber Manfred, Weisgerber

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Krehl, Kreissl-Dörfler, Lehtinen, Leichtfried, Piecyk, Prets, Scheele, Walter

UEN: Camre, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 38

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro

IND/DEM: Borghezio, Grabowski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Berend, Doorn, Ebner, Friedrich, Goepel, Hoppenstedt, Hortefeux, Jarzembowski, Konrad, Lamassoure, Langen, Pieper, Radwan, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Seeber, Toubon, Ulmer, Vlasto, Wieland

PSE: Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

4.   Rekommendation Van Orden A6-0082/2005

Ja-röster: 144

ALDE: Mulder, Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Pęk, Salvini, Speroni, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Caspary, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Ebner, Ehler, Eurlings, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Goepel, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Jarzembowski, Jeggle, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Liese, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mayer, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Oomen-Ruijten, Pack, Pieper, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Saïfi, Samaras, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Sommer, Sudre, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Ettl, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Kreissl-Dörfler, Leichtfried, Piecyk, Prets, Roth-Behrendt, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Schlyter, Schmidt, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 497

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bersani, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel

Nedlagda röster: 18

ALDE: Hennis-Plasschaert, Klinz, Krahmer, Manders, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Karatzaferis

PPE-DE: Nicholson, Novak, Roithová, Seeber

UEN: Zīle

Verts/ALE: Beer, Breyer, van Buitenen, Hudghton

5.   Rekommendation Van Orden A6-0082/2005

Ja-röster: 522

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bersani, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Onesta, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 70

ALDE: Manders

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, de Villiers, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Berend, Caspary, Daul, Deß, Ehler, Florenz, Friedrich, Gräßle, Hortefeux, Jeggle, Klamt, Klaß, Langen, Lauk, Mathieu, Mayer, Pack, Pieper, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Sommer, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau

PSE: Bösch, Ettl, Gebhardt, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Leichtfried, Piecyk, Prets, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Kusstatscher, Lipietz

Nedlagda röster: 69

ALDE: Hennis-Plasschaert

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup

IND/DEM: Borghezio, Tomczak

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Böge, Brepoels, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Ferber, Gahler, Gaubert, Gauzès, Goepel, Grosch, Grossetête, Guellec, Hieronymi, Hoppenstedt, Jarzembowski, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Laschet, Lechner, Lehne, Mann Thomas, Nassauer, Nicholson, Niebler, Oomen-Ruijten, Saïfi, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Sudre, Toubon, Wuermeling

PSE: Berger, Glante, Gruber, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt

Verts/ALE: van Buitenen, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Kallenbach, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Voggenhuber

6.   Betänkande Moscovici A6-0077/2005

Ja-röster: 564

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Laschet, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 59

ALDE: Krahmer, Manders

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Tomczak, de Villiers, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Berend, Deß, Ehler, Eurlings, Gräßle, Jarzembowski, Korhola, Lauk, Lechner, Maat, Martens, Mathieu, Posselt, Reul, Weber Manfred, Weisgerber, Wortmann-Kool

PSE: van den Berg, Bösch, Ettl, Gebhardt, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Leichtfried, Mastenbroek, Piecyk, Prets, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Lipietz

Nedlagda röster: 41

ALDE: Hennis-Plasschaert

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Krarup

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Friedrich, Goepel, Guellec, Hieronymi, Konrad, Lamassoure, Langen, Mann Thomas, Nicholson, Pieper, Seeber, Toubon, Ulmer, Vlasto, Wieland

PSE: Berger, Glante, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt, Whitehead

Verts/ALE: van Buitenen, Kusstatscher, Lichtenberger

7.   Rekommendation Moscovici A6-0083/2005

Ja-röster: 153

ALDE: Krahmer, Mulder, Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Brepoels, Březina, Caspary, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Ebner, Eurlings, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaubert, Gauzès, Goepel, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Liese, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mayer, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Pieper, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Saïfi, Schmitt Ingo, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Sommer, Spautz, Sudre, Toubon, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: van den Berg, Berger, Bösch, Bullmann, Ettl, Gebhardt, Glante, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Leichtfried, Mastenbroek, Piecyk, Roth-Behrendt, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 490

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lehne, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olbrycht, Őry, Ouzký, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Buitenweg, Graefe zu Baringdorf, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel

Nedlagda röster: 20

ALDE: Gentvilas, Hennis-Plasschaert, Klinz, Manders

GUE/NGL: Henin, Kaufmann, Krarup, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Sinnott

PPE-DE: Kauppi, Landsbergis, Laschet, Nicholson, Protasiewicz

PSE: Whitehead

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Breyer, van Buitenen, Hudghton

8.   Rekommendation Moscovici A6-0083/2005

Ja-röster: 497

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Demetriou, De Poli, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klich, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Landsbergis, Lewandowski, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Pál, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Wijkman, Wojciechowski, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Graefe zu Baringdorf, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Onesta, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 93

ALDE: Hennis-Plasschaert, Manders

GUE/NGL: Henin, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Louis, Nattrass, Salvini, Speroni, de Villiers, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Resetarits, Vanhecke

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Caspary, Daul, Deß, Ehler, Eurlings, Ferber, Florenz, Friedrich, Gräßle, Grosch, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Itälä, Jarzembowski, Jeggle, Klamt, Klaß, Korhola, Langen, Lauk, Lechner, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mayer, Niebler, Oomen-Ruijten, Pack, Pieper, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Schmitt Ingo, Sommer, Ulmer, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling

PSE: van den Berg, Bösch, Ettl, Gebhardt, Gröner, Haug, Jöns, Krehl, Leichtfried, Mastenbroek, Piecyk, Prets, Scheele, Walter

UEN: Camre

Verts/ALE: de Groen-Kouwenhoven, Kallenbach, Kusstatscher, Lipietz

Nedlagda röster: 71

ALDE: Alvaro, Klinz, Krahmer, Newton Dunn, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Kaufmann, Krarup

IND/DEM: Borghezio, Tomczak

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Brepoels, Březina, Descamps, De Veyrac, Doorn, Ebner, Gahler, Gaubert, Gauzès, Goepel, Grossetête, Guellec, Koch, Konrad, Lamassoure, Laschet, Lehne, Liese, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Saïfi, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Sudre, Toubon

PSE: Berger, Glante, Kreissl-Dörfler, Roth-Behrendt, Whitehead

Verts/ALE: Bennahmias, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Jonckheer, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Turmes, Voggenhuber

9.   Rekommendation Markov A6-0073/2005

Ja-röster: 66

ALDE: Lambsdorff, Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Allister, Belohorská, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gargani, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zvěřina

PSE: Martin David

Verts/ALE: Kusstatscher

Nej-röster: 542

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, von Wogau, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 11

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Claeys, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Esteves

Verts/ALE: van Buitenen, Hudghton

10.   Rekommendation Markov A6-0073/2005

Ja-röster: 250

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Esteves, Grosch

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 12

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík, Romagnoli

PPE-DE: Busuttil, Casa, Roithová

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: Hudghton

11.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 132

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

IND/DEM: Booth, Borghezio, Clark, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gahler, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Hortefeux, Ibrisagic, Jackson, Jałowiecki, Kaczmarek, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

PSE: Bersani

UEN: Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 518

ALDE: Beaupuy, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Chruszcz, Coûteaux, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

ALDE: Degutis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa

12.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 559

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 80

ALDE: Beaupuy, Cornillet, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wise, Železný

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wuermeling, Zahradil, Zvěřina

Nedlagda röster: 14

ALDE: Cavada

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Jałowiecki, Konrad, Lauk

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

13.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 271

ALDE: Beaupuy, Cocilovo, Cornillet, Costa, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Pistelli

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Gawronski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 361

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Degutis, Deprez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Coûteaux, Farage, Karatzaferis, Louis, Nattrass, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 12

ALDE: Cavada

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Casa, Jałowiecki, Konrad

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

14.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 351

ALDE: Bonino, Chiesa, Degutis, Deprez, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Brejc, Brepoels, Březina, Carollo, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Coveney, Daul, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fontaine, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Iturgaiz Angulo, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Laschet, Lombardo, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Rack, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Seeber, Sommer, Šťastný, Stenzel, Sudre, Szájer, Toubon, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wojciechowski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 267

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Farage, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Mote

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brok, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Deva, Dimitrakopoulos, Dionisi, Doorn, Dover, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Glattfelder, Goepel, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Landsbergis, Langen, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Papastamkos, Parish, Piskorski, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 35

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Gklavakis, Lauk, Pieper, Ulmer

PSE: Dührkop Dührkop, Evans Robert, Honeyball, Howitt, McAvan, Martin David, Moraes, Morgan, Stihler, Titley, Whitehead, Wynn

15.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 453

ALDE: Deprez, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 172

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Letta, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Doorn, Dover, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Gál, Glattfelder, Gyürk, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Járóka, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Őry, Ouzký, Pálfi, Parish, Purvis, Schöpflin, Seeberg, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Sturdy, Surján, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wijkman, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 20

ALDE: Degutis, Samuelsen

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Wise, Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad, McGuinness, Schierhuber

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 78

IND/DEM: Bonde, Salvini, Speroni

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Kauppi, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Nej-röster: 551

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 25

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

17.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 171

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bonde, Salvini, Speroni

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Esteves, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hortefeux, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Korhola, Lombardo, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Nej-röster: 457

ALDE: Cocilovo, Costa, Deprez, Di Pietro, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Camre, Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 26

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Booth, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

18.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 167

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Esteves, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Klich, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

UEN: Didžiokas

Nej-röster: 469

ALDE: Deprez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Klaß, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

19.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 154

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cornillet, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Allister, Belohorská

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, López-Istúriz White, Maat, McMillan-Scott, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, van Nistelrooij, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, von Wogau, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

UEN: Camre

Nej-röster: 467

ALDE: Beaupuy, Cocilovo, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 30

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Caspary, Konrad

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

20.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 141

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Esteves, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Korhola, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, von Wogau, Zahradil, Zvěřina

Nej-röster: 477

ALDE: Beaupuy, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Železný

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nedlagda röster: 31

ALDE: Cavada

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Speroni, Wise

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

21.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 138

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Allister

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Esteves, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Didžiokas

Nej-röster: 482

ALDE: Beaupuy, Cavada, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 33

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Salvini, Wise

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad, Landsbergis

Verts/ALE: van Buitenen

22.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 80

ALDE: Geremek, Guardans Cambó

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kaczmarek, Kauppi, Kirkhope, Korhola, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Queiró, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Nej-röster: 535

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott, Speroni, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 32

ALDE: Cavada, Chiesa

IND/DEM: Adwent, Batten, Bloom, Bonde, Booth, Borghezio, Chruszcz, Clark, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

Verts/ALE: van Buitenen

23.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 123

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bloom, Bonde, Clark, Nattrass

NI: Allister, Martinez

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kauppi, Kirkhope, McMillan-Scott, Martens, Nicholson, van Nistelrooij, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Wortmann-Kool, Zahradil, Zvěřina

UEN: Krasts, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nej-röster: 492

ALDE: Chiesa, Cocilovo, Costa, Deprez, Di Pietro, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni, de Villiers, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 39

ALDE: Cavada, Samuelsen

IND/DEM: Adwent, Batten, Booth, Borghezio, Chruszcz, Farage, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad, Podkański

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

24.   Rekommendation Markov A6-0076/2005

Ja-röster: 106

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Bonde

NI: Allister

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Hökmark, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Kauppi, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vatanen, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

Nej-röster: 511

ALDE: Beaupuy, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, Di Pietro, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Morillon, Ries

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, de Villiers, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Buzek, Carollo, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lauk, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Barón Crespo, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kamiński, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 33

ALDE: Cavada, Chiesa

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Borghezio, Clark, Farage, Goudin, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Baco, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Busuttil, Casa, Konrad

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

25.   Betänkande Pittella A6-0071/2005

Ja-röster: 376

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Honeyball

UEN: Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 193

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi, Vanhecke

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Pafilis, Toussas

NI: Allister, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: McMillan-Scott, Wijkman

PSE: Bullmann

UEN: Bielan, Libicki

Verts/ALE: van Buitenen

26.   B6-0223/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 37

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

Verts/ALE: Lichtenberger, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 498

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth- Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 48

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Konrad

PSE: Leichtfried, Lienemann, Tarabella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lipietz, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

27.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 52

ALDE: Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, Krarup, McDonald, Meijer, Portas, Svensson

IND/DEM: Borghezio, Salvini

NI: Resetarits

PPE-DE: Wijkman

PSE: Busquin, De Vits, El Khadraoui, Hutchinson, Roure, Scheele, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 505

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Wallis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth- Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 34

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis

NI: Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

Verts/ALE: van Buitenen

28.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 77

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Arif, Berès, Castex, Cottigny, Désir, De Vits, Douay, Ferreira Anne, Hamon, Hazan, Lienemann, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Tarabella, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Whitehead

Nej-röster: 504

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Karatzaferis, Lundgren, Nattrass, Salvini, Sinnott, Wise, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Piotrowski

NI: Kozlík, Resetarits

PSE: Leichtfried

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

29.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 83

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Louis, Salvini

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Arif, Arnaoutakis, Berès, Carlotti, Cottigny, Désir, Douay, Fava, Ferreira Anne, Gomes, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hazan, Lienemann, Moscovici, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Sifunakis, Tarabella, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Lipietz, Lucas, Schlyter, Ždanoka

Nej-röster: 465

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Öger, Paasilinna, Pahor, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Graefe zu Baringdorf

Nedlagda röster: 36

ALDE: Toia

IND/DEM: Železný

NI: Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Castex, De Vits, Leichtfried

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

30.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 115

ALDE: Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Krarup, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Louis, Salvini

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Arif, Arnaoutakis, Berès, Busquin, Cottigny, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fava, Ferreira Anne, Hänsch, Hamon, Hazan, Hutchinson, Leichtfried, Lienemann, Moscovici, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Sifunakis, Tarabella, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 460

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Öger, Paasilinna, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cramer

Nedlagda röster: 9

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Karatzaferis, Železný

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Kozlík

PSE: Castex

Verts/ALE: van Buitenen

31.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 423

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Henin, Kohlíček, Markov, Meyer Pleite, Pafilis, Ransdorf, Remek, Stroz, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Carollo, Casa, Caspary, Cesa, Chichester, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Camre, Crowley, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Horáček, Isler Béguin, Kusstatscher

Nej-röster: 148

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Bonino, Jäätteenmäki, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Manders, Nicholson of Winterbourne, Szent-Iványi

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, McDonald, Maštálka, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Coûteaux, Louis, Nattrass, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Schenardi

PPE-DE: Berend, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coveney, Demetriou, Fajmon, Glattfelder, Graça Moura, Higgins, Hybášková, Jałowiecki, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kuźmiuk, Mato Adrover, Musotto, Nicholson, Ouzký, Sartori, Schmitt Pál, Škottová, Sonik, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zahradil, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Berman, Correia, Evans Robert, Falbr, Ferreira Anne, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Kuc, Lehtinen, Mann Erika, Martínez Martínez, Muscat, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Sánchez Presedo, dos Santos, Skinner, Szejna, Tarand, Thomsen, Vincenzi

UEN: Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Musumeci, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg

PSE: Castex, Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

32.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 126

ALDE: Budreikaitė, Klinz, Krahmer, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Kratsa-Tsagaropoulou, Wieland

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Berès, Berger, Berman, Bullmann, Busquin, Carlotti, Carnero González, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, El Khadraoui, Fava, Ferreira Anne, Gomes, Grech, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hazan, Hughes, Hutchinson, Leichtfried, Lienemann, Moscovici, Navarro, Peillon, Pittella, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Roure, Sacconi, Scheele, Sifunakis, Szejna, Tarabella, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 428

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Karatzaferis, Nattrass, Sinnott, Wise, Železný

NI: Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Bösch, Bono, Bresso, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, De Rossa, Díez González, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Guy-Quint, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Öger, Paasilinna, Pahor, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 24

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Louis, Lundgren, Piotrowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

33.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 111

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, McDonald, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Battilocchio, Resetarits

PPE-DE: Friedrich, Šťastný

PSE: Arif, Arnaoutakis, Berès, Berman, Bono, Busquin, Carlotti, Corbett, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Douay, El Khadraoui, Fava, Ferreira Anne, Hamon, Hazan, Hutchinson, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Moscovici, Navarro, Peillon, Poignant, Reynaud, Roure, Scheele, Tarabella, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 443

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Clark, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, van den Berg, Berger, Bösch, Bresso, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Öger, Paasilinna, Pahor, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 14

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Bonde

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

34.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 448

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Adwent, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Brejc, Brepoels, Březina, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Öger, Paasilinna, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 90

GUE/NGL: McDonald, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Clark, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mote, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Helmer, Jackson, Kirkhope, Konrad, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zahradil, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Howitt

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 35

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, de Villiers

UEN: Fotyga

Verts/ALE: van Buitenen

35.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 58

ALDE: Guardans Cambó

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Markov, Meijer, Morgantini, Svensson

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski

NI: Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Varvitsiotis

PSE: Castex, Mastenbroek, Skinner

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 492

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Di Pietro, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kohlíček, Pafilis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Cesa, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Helmer, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Laschet, Lauk, Lehne, Liese, Lombardo, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stenzel, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bresso, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Navarro, Öger, Paasilinna, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Zīle

Nedlagda röster: 24

ALDE: Chiesa

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, Flasarová, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Borghezio, Clark, Karatzaferis, Wise, Železný

NI: Allister, Martinez

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

36.   Gemensam resolution B6-0225/2005 - Europeiska rådet

Ja-röster: 363

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Di Pietro, Duff, Duquesne, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Sterckx, Takkula, Toia, Virrankoski, Wallis

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bauer, Becsey, Berend, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Busuttil, Carollo, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cesa, Chmielewski, Coveney, Daul, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Lauk, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Piskorski, Pleštinská, Podkański, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Sartori, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Šťastný, Stenzel, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vlasto, Wijkman, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Berès, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Öger, Paasilinna, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarand, Thomsen, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn

UEN: Bielan, Crowley, Janowski, Krasts, La Russa, Libicki, Muscardini, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Szymański, Vaidere, Zīle

Nej-röster: 92

GUE/NGL: Agnoletto, Bertinotti, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Kohlíček, McDonald, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hannan, Heaton-Harris, Helmer, Konrad, Wieland

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Buitenweg, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 39

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Bonde, Goudin

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bradbourn, Cabrnoch, Deva, Dover, Duchoň, Harbour, Jackson, Koch, Montoro Romero, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Škottová, Sonik, Stevenson, Strejček, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zieleniec, Zvěřina

PSE: De Keyser, De Vits, Fava, Ferreira Anne, Hamon, Hutchinson, Lienemann, Scheele, Tarabella, Van Lancker

Verts/ALE: van Buitenen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0116

Ekonomiska följder av Rumäniens och Bulgariens anslutning

Europaparlamentets resolution om de ekonomiska följderna av Bulgariens och Rumäniens anslutning(2005/2031(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), särskilt punkterna 27 och 30, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), särskilt punkterna 27 och 30,

| — | med beaktande av resultatet av förhandlingarna med rådets ordförandeskap och trepartsmötena den 5 och 13 april 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av förhandlingarna med rådets ordförandeskap och trepartsmötena den 5 och 13 april 2005,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av budgetutskottets betänkande (A6-0090/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetutskottets betänkande (A6-0090/2005), och av följande skäl:

| A. | EG-fördraget, särskilt artikel 272, och det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999, särskilt punkterna 27 och 30, innehåller bestämmelser som fastslår budgetmyndighetens befogenheter och förfaranden när det gäller klassificering av utgifter och ansvarig myndighet. |
| --- | --- |

A.

EG-fördraget, särskilt artikel 272, och det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999, särskilt punkterna 27 och 30, innehåller bestämmelser som fastslår budgetmyndighetens befogenheter och förfaranden när det gäller klassificering av utgifter och ansvarig myndighet.

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner det gemensamma uttalande som bifogas denna resolution.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution tillsammans med det gemensamma uttalandet till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution tillsammans med det gemensamma uttalandet till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

BILAGA I

GEMENSAMT UTTALANDE AV EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN

Ekonomiska följder av Bulgariens och Rumäniens anslutning

| 1. | Utan inverkan på utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa






  a. | Företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet förklarar att beloppen i avdelning III ”Finansiella bestämmelser” i anslutningsakten, som bifogas förslaget till anslutningsfördrag vilket lagts fram enligt samtyckesförfarandet för Europaparlamentet, omnämns utan att de påverkar Europaparlamentets rättigheter och budgetmyndighetens befogenheter och rättigheter enligt artikel 272 i EG-fördraget och de relevanta bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999. |
| --- | --- | --- |

1.

Utan inverkan på utkastet till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa

a.

Företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet förklarar att beloppen i avdelning III ”Finansiella bestämmelser” i anslutningsakten, som bifogas förslaget till anslutningsfördrag vilket lagts fram enligt samtyckesförfarandet för Europaparlamentet, omnämns utan att de påverkar Europaparlamentets rättigheter och budgetmyndighetens befogenheter och rättigheter enligt artikel 272 i EG-fördraget och de relevanta bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999.

| b. | Rådet, kommissionen och Europaparlamentet bekräftar att utgifterna i artiklarna 30-34 i avdelning III ”Finansiella bestämmelser” i anslutningsakten, som bifogas förslaget till anslutningsfördrag, kommer att klassificeras som icke-obligatoriska utgifter efter 2009. |
| --- | --- |

b.

Rådet, kommissionen och Europaparlamentet bekräftar att utgifterna i artiklarna 30-34 i avdelning III ”Finansiella bestämmelser” i anslutningsakten, som bifogas förslaget till anslutningsfördrag, kommer att klassificeras som icke-obligatoriska utgifter efter 2009.

| 2. | Kommissionen bekräftar att dess förslag till finansiell ram (2007-2013) grundas på antagandet att Bulgarien och Rumänien kommer att bli medlemsstater den 1 januari 2007. Europaparlamentet och rådet noterar de vägledande beloppen för Bulgarien och Rumänien som kommissionen tillhandahöll i mars 2004 och som rådet behandlade i sina slutsatser av den 22 mars 2004 om det finansiella paketet för anslutningsförhandlingarna med Bulgarien och Rumänien. Finansieringen av anslutningen av Bulgarien och Rumänien kommer att tryggas utan att åtagandena för befintliga fleråriga program eller besluten rörande den kommande budgetplanen äventyras. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen bekräftar att dess förslag till finansiell ram (2007-2013) grundas på antagandet att Bulgarien och Rumänien kommer att bli medlemsstater den 1 januari 2007. Europaparlamentet och rådet noterar de vägledande beloppen för Bulgarien och Rumänien som kommissionen tillhandahöll i mars 2004 och som rådet behandlade i sina slutsatser av den 22 mars 2004 om det finansiella paketet för anslutningsförhandlingarna med Bulgarien och Rumänien. Finansieringen av anslutningen av Bulgarien och Rumänien kommer att tryggas utan att åtagandena för befintliga fleråriga program eller besluten rörande den kommande budgetplanen äventyras.

| 3. | Europaparlamentet, rådet och kommissionen påminner om betydelsen av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 när det gäller väl fungerande budgetförfaranden och att detta enbart kan fungera om samtliga institutioner till fullo följer dess bestämmelser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen påminner om betydelsen av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 när det gäller väl fungerande budgetförfaranden och att detta enbart kan fungera om samtliga institutioner till fullo följer dess bestämmelser.

BILAGA II

KOMMISSIONENS FÖRSLAG AV DEN 22 MARS 2004 TILL FINANSIELLT PAKET FÖR BULGARIEN OCH RUMÄNIEN

| ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 2007 | 2008 | 2009 | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jordbruk | 1 141 | 1 990 | 2 342 | 5 473 |
| Strukturåtgärder | 1 938 | 2 731 | 3 605 | 8 273 |
| Inre politik | 444 | 434 | 426 | 1 304 |
| Administration | 96 | 125 | 125 | 346 |
| Åtagandebemyndiganden totalt | 3 619 | 5 279 | 3 498 | 15 396 |
| Betalningsbemyndiganden | 1 648 | 3 276 | 4 131 | 9 056 |
| Källa: Slutsatser från Rådet för allmäna frågor av den 22.3.2004 |

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

2007

2008

2009

Total

Jordbruk

1 141

1 990

2 342

5 473

Strukturåtgärder

1 938

2 731

3 605

8 273

Inre politik

444

434

426

1 304

Administration

96

125

125

346

Åtagandebemyndiganden totalt

3 619

5 279

3 498

15 396

Betalningsbemyndiganden

1 648

3 276

4 131

9 056

Källa: Slutsatser från Rådet för allmäna frågor av den 22.3.2004

P6_TA(2005)0117

Bulgariens ansökan om medlemskap i EU

Europaparlamentets resolution om Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2005/2029(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Republiken Bulgariens ansökan av den 14 december 1995 om anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Bulgariens ansökan av den 14 december 1995 om anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande från 1997 över Republiken Bulgariens ansökan om att bli medlem i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande från 1997 över Republiken Bulgariens ansökan om att bli medlem i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens återkommande rapporter om Republiken Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning 1998-2004 och kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen (KOM(2004)0657 - C6-0150/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens återkommande rapporter om Republiken Bulgariens framsteg på vägen mot anslutning 1998-2004 och kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen (KOM(2004)0657 - C6-0150/2004),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16-17 december 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Bryssel den 16-17 december 2004,

| — | med beaktande av alla sina resolutioner och betänkanden från det att anslutningsförhandlingarna inleddes till i dag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla sina resolutioner och betänkanden från det att anslutningsförhandlingarna inleddes till i dag,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 22 februari 2005 över Republiken Bulgariens och Republiken Rumäniens ansökan om anslutning till Europeiska unionen (KOM(2005)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 22 februari 2005 över Republiken Bulgariens och Republiken Rumäniens ansökan om anslutning till Europeiska unionen (KOM(2005)0055),

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om Republiken Bulgariens och Republiken Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om Republiken Bulgariens och Republiken Rumäniens anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande om att fullt ut involvera Europaparlamentet i eventuella överläggningar om att aktivera någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande om att fullt ut involvera Europaparlamentet i eventuella överläggningar om att aktivera någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0078/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0078/2005), och av följande skäl:

| A. | Bulgarien ansökte om medlemskap i EU den 14 december 1995 och erkändes formellt som kandidatland den 16 juli 1997. Anslutningsförhandlingarna inleddes den 15 februari 2000 och avslutades med positivt resultat den 14 december 2004. |
| --- | --- |

A.

Bulgarien ansökte om medlemskap i EU den 14 december 1995 och erkändes formellt som kandidatland den 16 juli 1997. Anslutningsförhandlingarna inleddes den 15 februari 2000 och avslutades med positivt resultat den 14 december 2004.

| B. | Vårt gemensamma mål är att Bulgarien skall ha kommit så långt i sina förberedelser att landet kan underteckna anslutningsfördraget den 25 april 2005 och bli medlem av EU den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

B.

Vårt gemensamma mål är att Bulgarien skall ha kommit så långt i sina förberedelser att landet kan underteckna anslutningsfördraget den 25 april 2005 och bli medlem av EU den 1 januari 2007.

| C. | Bulgarien fortsätter att uppfylla de politiska kriterierna och förväntas kunna uppfylla alla förutsättningarna för medlemskap enligt tidsplanen. |
| --- | --- |

C.

Bulgarien fortsätter att uppfylla de politiska kriterierna och förväntas kunna uppfylla alla förutsättningarna för medlemskap enligt tidsplanen.

| D. | Europaparlamentet har ständigt förespråkat att Bulgariens anslutning skall genomföras enbart på grundval av landets egna meriter och inte kopplas till något annat lands ansökan om medlemskap. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har ständigt förespråkat att Bulgariens anslutning skall genomföras enbart på grundval av landets egna meriter och inte kopplas till något annat lands ansökan om medlemskap.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 17 december 2004 att förklara förhandlingarna med Bulgarien avslutade med ett positivt resultat. Förhandlingarna och förberedelserna inför anslutningen har pågått under många år, vilket innebär att landet har kommit långt i arbetet för att bli EUmedlem den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 17 december 2004 att förklara förhandlingarna med Bulgarien avslutade med ett positivt resultat. Förhandlingarna och förberedelserna inför anslutningen har pågått under många år, vilket innebär att landet har kommit långt i arbetet för att bli EUmedlem den 1 januari 2007.

| 2. | Europaparlamentet delar rådets uppfattning att Bulgarien kommer att klara av alla de skyldigheter som medlemskapet innebär. Därför uppmanas Bulgarien att fortsätta göra framsteg enligt tidsplanen och genomföra alla de reformer som krävs för att komma till rätta med de brister som har påtalats av kommissionen i dess senaste återkommande rapport och som har omnämnts i parlamentets senaste resolutioner, så att all eventuella möjligheter att åberopa skyddsklausuler kan undanröjas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet delar rådets uppfattning att Bulgarien kommer att klara av alla de skyldigheter som medlemskapet innebär. Därför uppmanas Bulgarien att fortsätta göra framsteg enligt tidsplanen och genomföra alla de reformer som krävs för att komma till rätta med de brister som har påtalats av kommissionen i dess senaste återkommande rapport och som har omnämnts i parlamentets senaste resolutioner, så att all eventuella möjligheter att åberopa skyddsklausuler kan undanröjas.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att de strålande framstegen hittills har varit möjliga tack vare att de olika bulgariska regeringarna har visat prov på ihållande politisk beslutsamhet och att det bulgariska folket har genomfört och accepterat de nödvändiga förändringarna med förtroende och flexibilitet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att de strålande framstegen hittills har varit möjliga tack vare att de olika bulgariska regeringarna har visat prov på ihållande politisk beslutsamhet och att det bulgariska folket har genomfört och accepterat de nödvändiga förändringarna med förtroende och flexibilitet.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de många lagstiftningsmässiga och konstitutionella förändringar som Bulgarien har genomfört de senaste åren och betonar att reformerna måste genomföras i praktiken så att fördelarna kan upplevas på ett större plan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar de många lagstiftningsmässiga och konstitutionella förändringar som Bulgarien har genomfört de senaste åren och betonar att reformerna måste genomföras i praktiken så att fördelarna kan upplevas på ett större plan.

| 5. | Europaparlamentet värdesätter Bulgariens bidrag till stabiliteten i sydöstra Europa och anser att landet även i fortsättningen kan spela en viktig roll för att öka säkerheten och välståndet i regionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet värdesätter Bulgariens bidrag till stabiliteten i sydöstra Europa och anser att landet även i fortsättningen kan spela en viktig roll för att öka säkerheten och välståndet i regionen.

Politiska kriterier

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att de demokratiska institutionerna i Bulgarien är stabila och att de politiska partierna nyligen har lovat att ingå konstruktiva politiska koalitioner. Ändringar av konstitutionen antogs enhälligt den 18 februari 2005, och i december 2004 antogs en ny lag om politiska partier. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att de demokratiska institutionerna i Bulgarien är stabila och att de politiska partierna nyligen har lovat att ingå konstruktiva politiska koalitioner. Ändringar av konstitutionen antogs enhälligt den 18 februari 2005, och i december 2004 antogs en ny lag om politiska partier.

| 7. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen med jämna mellanrum rapporterar till parlamentet om de framsteg som gjorts i samband med genomförandet av Bulgariens åtaganden och förväntar sig även att parlamentets åsikt beaktas om man överväger att åberopa skyddsklausulen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen med jämna mellanrum rapporterar till parlamentet om de framsteg som gjorts i samband med genomförandet av Bulgariens åtaganden och förväntar sig även att parlamentets åsikt beaktas om man överväger att åberopa skyddsklausulen.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att en reformering av rättsväsendet kommer att vara en avgörande faktor för om Bulgarien skall betraktas som redo för anslutning och även för att skapa verkligt förtroende för de nationella institutionerna och förfarandena, med betydande positiva följdverkningar på andra områden, liksom för Bulgariens förbindelser med andra länder. Parlamentet lyckönskar därför Bulgarien till de avgörande steg som har tagits, till exempel de lagstiftnings-, administrations- och organisationsåtgärder som nyligen har vidtagits, i synnerhet lagen om medling, det nationella konceptet för reformering av brottmålsförhandlingar samt den gemensamma förklaringen om samarbete för reformering av straffrätten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att en reformering av rättsväsendet kommer att vara en avgörande faktor för om Bulgarien skall betraktas som redo för anslutning och även för att skapa verkligt förtroende för de nationella institutionerna och förfarandena, med betydande positiva följdverkningar på andra områden, liksom för Bulgariens förbindelser med andra länder. Parlamentet lyckönskar därför Bulgarien till de avgörande steg som har tagits, till exempel de lagstiftnings-, administrations- och organisationsåtgärder som nyligen har vidtagits, i synnerhet lagen om medling, det nationella konceptet för reformering av brottmålsförhandlingar samt den gemensamma förklaringen om samarbete för reformering av straffrätten.

| 9. | Europaparlamentet vill att man ägnar mer uppmärksamhet åt problemen med den fas som föregår de rättsliga förhandlingarna och den allmänna åklagarens roll, i syfte att säkerställa insyn, ansvarighet och effektivitet hos utrednings- och åklagarmyndigheter. Ett tillförlitligt förfarande för avskedande av korrumperade eller inkompetenta domare, åklagare och utredare bör inrättas. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att den planerade reformen av brottmålsdomstolen, som förutsätter att helt nya regler för straffrättsliga förfaranden utarbetas enligt planerna inte kommer att antas av det nuvarande parlamentet eftersom man inte har kunnat säkra en tillräcklig majoritet. Parlamentet uppmanar därför det bulgariska parlamentet att fortsätta sina lovande ansträngningar på detta område. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet vill att man ägnar mer uppmärksamhet åt problemen med den fas som föregår de rättsliga förhandlingarna och den allmänna åklagarens roll, i syfte att säkerställa insyn, ansvarighet och effektivitet hos utrednings- och åklagarmyndigheter. Ett tillförlitligt förfarande för avskedande av korrumperade eller inkompetenta domare, åklagare och utredare bör inrättas. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att den planerade reformen av brottmålsdomstolen, som förutsätter att helt nya regler för straffrättsliga förfaranden utarbetas enligt planerna inte kommer att antas av det nuvarande parlamentet eftersom man inte har kunnat säkra en tillräcklig majoritet. Parlamentet uppmanar därför det bulgariska parlamentet att fortsätta sina lovande ansträngningar på detta område.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser fortsatta konkreta framsteg i arbetet med att reformera polisväsendet, så att den effektivt kan hantera den organiserade brottsligheten, människohandeln och korruptionen. Parlamentet konstaterar samtidigt att inrikesministeriet redan har gjort stora framsteg i kampen mot den allvarliga brottsligheten, vilket har påpekats av Europol. Parlamentet gläder sig särskilt över att en lag om förverkande av brottsliga tillgångar har antagits i februari 2005. De bulgariska myndigheterna uppmanas att vidta ännu kraftigare åtgärder mot penningtvätt och felaktig användning av finansiella institutioner för detta ändamål. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser fortsatta konkreta framsteg i arbetet med att reformera polisväsendet, så att den effektivt kan hantera den organiserade brottsligheten, människohandeln och korruptionen. Parlamentet konstaterar samtidigt att inrikesministeriet redan har gjort stora framsteg i kampen mot den allvarliga brottsligheten, vilket har påpekats av Europol. Parlamentet gläder sig särskilt över att en lag om förverkande av brottsliga tillgångar har antagits i februari 2005. De bulgariska myndigheterna uppmanas att vidta ännu kraftigare åtgärder mot penningtvätt och felaktig användning av finansiella institutioner för detta ändamål.

| 11. | Europaparlamentet lyckönskar Bulgarien till att den 2 februari 2005 ha inlett ”årtiondet för integrering av romer i samhället”. Parlamentet uppmärksammar Bulgariens åtagande att integrera romerna genom en omfattande lagstiftning mot diskriminering och konstaterar med tillfredsställelse att ett nationellt program har utarbetats i syfte att förbättra boendeförhållandena i sådana stadsområden där romer och andra etniska minoriteter är i tydlig majoritet. Parlamentet efterlyser dock ett effektivare genomförande av praktiska och konkreta åtgärder, särskilt beträffande bristande utbildning och hög arbetslöshet bland romer. Parlamentet konstaterar att det är nödvändigt att vidta infrastrukturåtgärder för att höja levnadsstandarden som en del av en förnyelsestrategi med tillräckliga resurser samt att ta itu med frågan om tillhandahållande av hälsovård och offentliga och sociala tjänster på icke-diskriminerande villkor. Parlamentet betonar att en lyckad integrering av romerna endast kan förverkligas om romerna ges en chans att aktivt medverka i utformningen och genomförandet av strategier och program som syftar till uppnåendet av dessa mål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet lyckönskar Bulgarien till att den 2 februari 2005 ha inlett ”årtiondet för integrering av romer i samhället”. Parlamentet uppmärksammar Bulgariens åtagande att integrera romerna genom en omfattande lagstiftning mot diskriminering och konstaterar med tillfredsställelse att ett nationellt program har utarbetats i syfte att förbättra boendeförhållandena i sådana stadsområden där romer och andra etniska minoriteter är i tydlig majoritet. Parlamentet efterlyser dock ett effektivare genomförande av praktiska och konkreta åtgärder, särskilt beträffande bristande utbildning och hög arbetslöshet bland romer. Parlamentet konstaterar att det är nödvändigt att vidta infrastrukturåtgärder för att höja levnadsstandarden som en del av en förnyelsestrategi med tillräckliga resurser samt att ta itu med frågan om tillhandahållande av hälsovård och offentliga och sociala tjänster på icke-diskriminerande villkor. Parlamentet betonar att en lyckad integrering av romerna endast kan förverkligas om romerna ges en chans att aktivt medverka i utformningen och genomförandet av strategier och program som syftar till uppnåendet av dessa mål.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att en strategi om utbildning för skolbarn från minoritetsgrupper antogs i juni 2004 men konstaterar att segregerad utbildning fortfarande är verklighet för många romska barn, vilket innebär att de inte får del av utbildning av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att se till att politiska åtaganden för att undanröja sämre villkor och segregering i skolan genomförs och stöds finansiellt i syfte att stödja nationella minoriteters språkliga och kulturella identitet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att en strategi om utbildning för skolbarn från minoritetsgrupper antogs i juni 2004 men konstaterar att segregerad utbildning fortfarande är verklighet för många romska barn, vilket innebär att de inte får del av utbildning av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att se till att politiska åtaganden för att undanröja sämre villkor och segregering i skolan genomförs och stöds finansiellt i syfte att stödja nationella minoriteters språkliga och kulturella identitet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt utvidga sina program för romerna. Enligt EMS översyn i december 2004 av EU:s bistånd till romerna via Phare har förvaltningen av olika program försvårats av bristande och ständigt förändrade personalresurser samt dålig administrations- och absorptionskapacitet. Arbetslöshetsfrågor har i stort sett ignorerats och det har inte anslagits tillräckliga medel till hälso- och sjukvårdsprojekt och spridning av hälsoinformation. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt utvidga sina program för romerna. Enligt EMS översyn i december 2004 av EU:s bistånd till romerna via Phare har förvaltningen av olika program försvårats av bristande och ständigt förändrade personalresurser samt dålig administrations- och absorptionskapacitet. Arbetslöshetsfrågor har i stort sett ignorerats och det har inte anslagits tillräckliga medel till hälso- och sjukvårdsprojekt och spridning av hälsoinformation.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar den nationella strategin och handlingsplanen för skydd av gatubarnens rättigheter och begär nu att den skall genomföras fullt ut, med stöd av tillräckliga resurser i form av personal och pengar, för att konkret och påtagligt förbättra välfärden och livsvillkoren för dessa barn, som är en av samhällets mest utsatta grupper. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar den nationella strategin och handlingsplanen för skydd av gatubarnens rättigheter och begär nu att den skall genomföras fullt ut, med stöd av tillräckliga resurser i form av personal och pengar, för att konkret och påtagligt förbättra välfärden och livsvillkoren för dessa barn, som är en av samhällets mest utsatta grupper.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar mot bakgrund av förhållande för barn i institutioner att Bulgarien måste göra mycket större framsteg med sin plan för avinstitutionalisering av barnhemsbarn. Bulgarien uppmanas därför att intensifiera sina insatser på detta område, och parlamentet upprepar sitt önskemål om att inrätta ett samlat regeringsorgan, med goda ekonomiska och andra resurser, som skall se till att reformer för barnens välfärd verkligen genomförs. Kommissionen uppmanas att ge mer hjälp på just detta område. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar mot bakgrund av förhållande för barn i institutioner att Bulgarien måste göra mycket större framsteg med sin plan för avinstitutionalisering av barnhemsbarn. Bulgarien uppmanas därför att intensifiera sina insatser på detta område, och parlamentet upprepar sitt önskemål om att inrätta ett samlat regeringsorgan, med goda ekonomiska och andra resurser, som skall se till att reformer för barnens välfärd verkligen genomförs. Kommissionen uppmanas att ge mer hjälp på just detta område.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Bulgarien att fästa särskild vikt vid situationen för personer som av de offentliga myndigheterna har placerats på vårdhem för psykiskt sjuka vuxna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de vårdhemsboende nödvändigtvis och så snabbt som möjligt måste ges lämplig vård, särskilt när det gäller utrustning och personal. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Bulgarien att fästa särskild vikt vid situationen för personer som av de offentliga myndigheterna har placerats på vårdhem för psykiskt sjuka vuxna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de vårdhemsboende nödvändigtvis och så snabbt som möjligt måste ges lämplig vård, särskilt när det gäller utrustning och personal.

Ekonomiska kriterier

| 17. | Europaparlamentet berömmer Bulgarien för de ekonomiska prestationerna (landet har en tillväxttakt för BNP som ligger i topp bland såväl EU:s medlemsstater som kandidatländerna), som är ett resultat av omfattande strukturreformer. Denna utveckling måste konsolideras ytterligare så att Bulgarien på lång sikt kan klara av konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet berömmer Bulgarien för de ekonomiska prestationerna (landet har en tillväxttakt för BNP som ligger i topp bland såväl EU:s medlemsstater som kandidatländerna), som är ett resultat av omfattande strukturreformer. Denna utveckling måste konsolideras ytterligare så att Bulgarien på lång sikt kan klara av konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom EU.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens omdöme om Bulgarien som ett föredöme för vissa medlemsstater, med tanke på landets goda ekonomiska struktur och stabila budget. Förbättringar behövs dock beträffande internrevision och finansiella kontrollsystem. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens omdöme om Bulgarien som ett föredöme för vissa medlemsstater, med tanke på landets goda ekonomiska struktur och stabila budget. Förbättringar behövs dock beträffande internrevision och finansiella kontrollsystem.

| 19. | Europaparlamentet fortsätter att kräva att verkliga ekonomiska framsteg skall bedömas på grundval av påtagliga resultat för det bulgariska folket i form av högre levnadsstandard. I detta sammanhang lyckönskar parlamentet Bulgarien till att ha minskat arbetslösheten och gläder sig över att arbetslöshetssiffran förutspås sjunka ännu mer under hösten 2005. Bulgarien uppmanas att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden för att påskynda sysselsättningstillväxten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet fortsätter att kräva att verkliga ekonomiska framsteg skall bedömas på grundval av påtagliga resultat för det bulgariska folket i form av högre levnadsstandard. I detta sammanhang lyckönskar parlamentet Bulgarien till att ha minskat arbetslösheten och gläder sig över att arbetslöshetssiffran förutspås sjunka ännu mer under hösten 2005. Bulgarien uppmanas att öka flexibiliteten på arbetsmarknaden för att påskynda sysselsättningstillväxten.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar det stabila bidrag till den bulgariska ekonomin som kommer från industriproduktionens starka tillväxt sedan mitten av 2002. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar det stabila bidrag till den bulgariska ekonomin som kommer från industriproduktionens starka tillväxt sedan mitten av 2002.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar de nya lagarna om investerings- och affärsverksamhet, som har gjort det enklare att träda in på och dra sig ur marknaden. Parlamentet vill samtidigt varna för överdriven och alltför komplicerad reglering, som hindrar tillväxten. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar de nya lagarna om investerings- och affärsverksamhet, som har gjort det enklare att träda in på och dra sig ur marknaden. Parlamentet vill samtidigt varna för överdriven och alltför komplicerad reglering, som hindrar tillväxten.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar utvidgningen av den privata sektorn och de avsevärda framsteg som gjorts med avreglering i nyckelbranscher, särskilt inom banksektorn, telekommunikationer och flyg. Andelen anställda inom den privata sektorn har stigit från 46 procent 1999 till 64 procent 2004. I detta sammanhang uttrycker parlamentet därför sin besvikelse över att utförsäljningen av Bulgartabacs dotterbolag inte har fullföljts. Parlamentet välkomnar regeringens planer på att anordna en ny auktion för försäljning av Bulgartabacs dotterbolag innan dess mandat löper ut. Den bulgariska regeringen uppmanas att hålla tempot uppe i privatiseringsprocessen och vidta åtgärder för att garantera att det hela genomförs på ett öppet och rättvist sätt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar utvidgningen av den privata sektorn och de avsevärda framsteg som gjorts med avreglering i nyckelbranscher, särskilt inom banksektorn, telekommunikationer och flyg. Andelen anställda inom den privata sektorn har stigit från 46 procent 1999 till 64 procent 2004. I detta sammanhang uttrycker parlamentet därför sin besvikelse över att utförsäljningen av Bulgartabacs dotterbolag inte har fullföljts. Parlamentet välkomnar regeringens planer på att anordna en ny auktion för försäljning av Bulgartabacs dotterbolag innan dess mandat löper ut. Den bulgariska regeringen uppmanas att hålla tempot uppe i privatiseringsprocessen och vidta åtgärder för att garantera att det hela genomförs på ett öppet och rättvist sätt.

Gemenskapens regelverk

| 23. | Europaparlamentet uppmanar Bulgarien att fortsätta att förbättra sin administrativa kapacitet på områden som offentlig upphandling, konkurrens samt rättsliga och inrikes frågor i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande av regelverket och att se till att det i den statliga förvaltningen råder rättvisa och insyn för medborgarna och de ekonomiska aktörerna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar Bulgarien att fortsätta att förbättra sin administrativa kapacitet på områden som offentlig upphandling, konkurrens samt rättsliga och inrikes frågor i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande av regelverket och att se till att det i den statliga förvaltningen råder rättvisa och insyn för medborgarna och de ekonomiska aktörerna.

| 24. | Europaparlamentet betonar att förmågan att säkra kontrollen över EU:s framtida yttre gräns och att förhindra människohandel och smuggling fortsätter att vara en ytterst viktig fråga för medborgarna i de europeiska länderna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att förmågan att säkra kontrollen över EU:s framtida yttre gräns och att förhindra människohandel och smuggling fortsätter att vara en ytterst viktig fråga för medborgarna i de europeiska länderna.

| 25. | Europaparlamentet begär att Bulgarien skall anta kvarstående lagstiftning, särskilt på områdena för den inre marknaden, bolagsrätt, miljö och konsumentskydd. Det är oroväckande att omfattande illegal skogsavverkning förekommer i Bulgarien. Nästan hälften av allt timmer från Bulgarien har avverkats illegalt, och den tillåtna årsavverkningen överskrids med 1,5 miljoner kubikmeter. Parlamentet betonar därför vikten av att stoppa denna illegala avverkning i Bulgarien. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet begär att Bulgarien skall anta kvarstående lagstiftning, särskilt på områdena för den inre marknaden, bolagsrätt, miljö och konsumentskydd. Det är oroväckande att omfattande illegal skogsavverkning förekommer i Bulgarien. Nästan hälften av allt timmer från Bulgarien har avverkats illegalt, och den tillåtna årsavverkningen överskrids med 1,5 miljoner kubikmeter. Parlamentet betonar därför vikten av att stoppa denna illegala avverkning i Bulgarien.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar Bulgariens framsteg när det gäller att anpassa landets jordbrukspolitik till nuvarande gemenskapslagstiftning. Parlamentet betonar emellertid att förberedelserna för att genomföra gemenskapens regelverk måste slutföras. Dessa förberedelser innebär utöver inrättandet av nödvändiga organ för övervakning och utbetalning även att personal med lämplig utbildning anställs. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar Bulgariens framsteg när det gäller att anpassa landets jordbrukspolitik till nuvarande gemenskapslagstiftning. Parlamentet betonar emellertid att förberedelserna för att genomföra gemenskapens regelverk måste slutföras. Dessa förberedelser innebär utöver inrättandet av nödvändiga organ för övervakning och utbetalning även att personal med lämplig utbildning anställs.

| 27. | Europaparlamentet är oroat över att djurskyddsbestämmelserna, i synnerhet för djurtransporter och slakterier, ännu inte når upp till EU:s normer. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är oroat över att djurskyddsbestämmelserna, i synnerhet för djurtransporter och slakterier, ännu inte når upp till EU:s normer.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av att det finns tillräckligt många och lämpligt utrustade gränsstationer för veterinära och fytosanitära kontroller. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar vikten av att det finns tillräckligt många och lämpligt utrustade gränsstationer för veterinära och fytosanitära kontroller.

| 29. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av den nya gemenskapslagstiftningen om livsmedelshygien enbart syftar till att skydda konsumenterna och till att säkra livsmedlens kvalitet. Syftet är inte att åstadkomma en avsiktlig strukturell koncentration inom livsmedelsindustrin. Parlamentet uppmuntrar den bulgariska regeringen att utnyttja Sapard-medel för att diversifiera produktionen och stödja en decentraliserad och högkvalitativ livsmedelsproduktion. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av den nya gemenskapslagstiftningen om livsmedelshygien enbart syftar till att skydda konsumenterna och till att säkra livsmedlens kvalitet. Syftet är inte att åstadkomma en avsiktlig strukturell koncentration inom livsmedelsindustrin. Parlamentet uppmuntrar den bulgariska regeringen att utnyttja Sapard-medel för att diversifiera produktionen och stödja en decentraliserad och högkvalitativ livsmedelsproduktion.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att Bulgarien i mars 2005 antog den sedan länge planerade strategin för utveckling av radio och TV. Ytterligare åtgärder behövs för att garantera fullständigt oberoende för medierna, utan politiska influenser och för att vidta åtgärder i syfte att minska det växande antalet åtal för ärekränkning som väcks mot journalister. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att Bulgarien i mars 2005 antog den sedan länge planerade strategin för utveckling av radio och TV. Ytterligare åtgärder behövs för att garantera fullständigt oberoende för medierna, utan politiska influenser och för att vidta åtgärder i syfte att minska det växande antalet åtal för ärekränkning som väcks mot journalister.

| 31. | Europaparlamentet uttrycker oro över svårigheterna med att upprätthålla det immaterialrättsliga skyddet, särskilt beträffande piratkopiering i mediebranschen och brott mot upphovsrätten, vilket fortsätter att orsaka problem för såväl bulgariska som utländska kommersiella intressen och investeringar i upphovsrättsrelaterade branscher. Den bulgariska regeringen uppmanas att utarbeta och konkret genomföra ett effektivt regelverk för att förhindra denna olagliga verksamhet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uttrycker oro över svårigheterna med att upprätthålla det immaterialrättsliga skyddet, särskilt beträffande piratkopiering i mediebranschen och brott mot upphovsrätten, vilket fortsätter att orsaka problem för såväl bulgariska som utländska kommersiella intressen och investeringar i upphovsrättsrelaterade branscher. Den bulgariska regeringen uppmanas att utarbeta och konkret genomföra ett effektivt regelverk för att förhindra denna olagliga verksamhet.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar de nyligen antagna rättsliga bestämmelser som upphäver det diskriminerande avgiftssystemet inom turistnäringen. De bulgariska myndigheterna uppmanas att undanröja den diskriminering och de restriktioner som fortfarande gäller medborgare och ekonomiska aktörer från EU, särskilt beträffande etableringsrätten. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar de nyligen antagna rättsliga bestämmelser som upphäver det diskriminerande avgiftssystemet inom turistnäringen. De bulgariska myndigheterna uppmanas att undanröja den diskriminering och de restriktioner som fortfarande gäller medborgare och ekonomiska aktörer från EU, särskilt beträffande etableringsrätten.

| 33. | Europaparlamentet lyckönskar Bulgarien till de åtgärder som vidtagits för att säkra en hög kärnsäkerhetsnivå vid Kozloduys kärnkraftverk. Parlamentet noterar att rådets grupp för atomfrågor har avgivit en ytterst positiv report om denna höga kärnsäkerhetsnivå och att Bulgarien är en viktig energileverantör i regionen. I samband med anslutningsförhandlingarna med EU gjorde Bulgarien avsevärda kompromisser som i stor omfattning påverkar den framtida energisituationen, såväl i Bulgarien som i den omgivande regionen. Prognoserna för 2010-2012 talar om kraftigt minskad reservproduktionskapacitet i regionen, vilket ger skäl till oro. Det är därför viktigt att bygga upp ny kapacitet så att Bulgarien kan behålla sin gynnsamma energisituation på hållbara villkor och även säkra energiförsörjningen i hela regionen och uppnå målen i Kyotoprotokollet. Parlamentet begär att kommissionen skall följa utvecklingen noga och på alla sätt ge sitt stöd i detta avseende. Rådet, som har undertecknat överenskommelsen om att stänga Kozloduy, uppmanas att uppmärksamma den därav följande risken för elavbrott i många länder i regionen och att följaktligen betrakta stängningsdatumen i denna överenskommelse med större flexibilitet tills ny produktionskapacitet kan tas i bruk i Bulgarien, dock utan att på något sätt äventyra säkerhetskraven, som måste ha högsta prioritet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet lyckönskar Bulgarien till de åtgärder som vidtagits för att säkra en hög kärnsäkerhetsnivå vid Kozloduys kärnkraftverk. Parlamentet noterar att rådets grupp för atomfrågor har avgivit en ytterst positiv report om denna höga kärnsäkerhetsnivå och att Bulgarien är en viktig energileverantör i regionen. I samband med anslutningsförhandlingarna med EU gjorde Bulgarien avsevärda kompromisser som i stor omfattning påverkar den framtida energisituationen, såväl i Bulgarien som i den omgivande regionen. Prognoserna för 2010-2012 talar om kraftigt minskad reservproduktionskapacitet i regionen, vilket ger skäl till oro. Det är därför viktigt att bygga upp ny kapacitet så att Bulgarien kan behålla sin gynnsamma energisituation på hållbara villkor och även säkra energiförsörjningen i hela regionen och uppnå målen i Kyotoprotokollet. Parlamentet begär att kommissionen skall följa utvecklingen noga och på alla sätt ge sitt stöd i detta avseende. Rådet, som har undertecknat överenskommelsen om att stänga Kozloduy, uppmanas att uppmärksamma den därav följande risken för elavbrott i många länder i regionen och att följaktligen betrakta stängningsdatumen i denna överenskommelse med större flexibilitet tills ny produktionskapacitet kan tas i bruk i Bulgarien, dock utan att på något sätt äventyra säkerhetskraven, som måste ha högsta prioritet.

| 34. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag i Bulgarien visserligen utgör det viktigaste medlet för genomförandet av en industripolitik som gynnar hållbar tillväxt, innovation och skapande av arbetstillfällen, men att samordningen mellan regeringen och icke-statliga organ samtidigt är bristfällig, en företagspolitik fortfarande saknas och den administrativa kapaciteten är begränsad. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag i Bulgarien visserligen utgör det viktigaste medlet för genomförandet av en industripolitik som gynnar hållbar tillväxt, innovation och skapande av arbetstillfällen, men att samordningen mellan regeringen och icke-statliga organ samtidigt är bristfällig, en företagspolitik fortfarande saknas och den administrativa kapaciteten är begränsad.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts på kommunikationsområdet. Parlamentet anser dock att det på två punkter krävs brådskande åtgärder: för det första måste tillsynsmyndigheten ges befogenhet att lösa handelstvister och dess oberoende ställning stärkas, och för det andra måste de samhällsomfattande tjänsterna ytterligare anpassas till gemenskapens regelverk och genomföras effektivt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts på kommunikationsområdet. Parlamentet anser dock att det på två punkter krävs brådskande åtgärder: för det första måste tillsynsmyndigheten ges befogenhet att lösa handelstvister och dess oberoende ställning stärkas, och för det andra måste de samhällsomfattande tjänsterna ytterligare anpassas till gemenskapens regelverk och genomföras effektivt.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt förbättra förvaltningen för, skärpa inriktningen på och öka insynen i gemenskapens finansiering. Anslagen till gemenskapens program (Phare, Sapard och Ispa plus kärnkraftsavvecklingen) uppgår till 495,7 miljoner euro för 2004, 399,5 miljoner euro för 2005 och 432,1 miljoner euro för 2006. Det finansiella paketet efter anslutningen beräknas till ungefär 4,6 miljarder euro 2007-2009. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avsevärt förbättra förvaltningen för, skärpa inriktningen på och öka insynen i gemenskapens finansiering. Anslagen till gemenskapens program (Phare, Sapard och Ispa plus kärnkraftsavvecklingen) uppgår till 495,7 miljoner euro för 2004, 399,5 miljoner euro för 2005 och 432,1 miljoner euro för 2006. Det finansiella paketet efter anslutningen beräknas till ungefär 4,6 miljarder euro 2007-2009.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att tillåta insyn i hanteringen av det finansiella stödet från EU. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar de bulgariska myndigheterna att tillåta insyn i hanteringen av det finansiella stödet från EU.

| 38. | Europaparlamentet anser att man, för att möjliggöra genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken på alla områden, bör förbereda myndigheterna och branschfolket inom sektorn för anslutningen genom att tillhandahålla dem nödvändiga mänskliga resurser och finansiella medel, och särskilt genom att genomföra de initiativ som omfattas av Sapard-programmet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att man, för att möjliggöra genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken på alla områden, bör förbereda myndigheterna och branschfolket inom sektorn för anslutningen genom att tillhandahålla dem nödvändiga mänskliga resurser och finansiella medel, och särskilt genom att genomföra de initiativ som omfattas av Sapard-programmet.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sin djupa oro över att de libyska myndigheterna inte har frisläppt de dödsdömda bulgariska sjukvårdare som hållits fängslade sedan 1999 som misstänkta i ett brottmål. Rådet och kommissionen uppmanas att lösa denna situation. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uttrycker på nytt sin djupa oro över att de libyska myndigheterna inte har frisläppt de dödsdömda bulgariska sjukvårdare som hållits fängslade sedan 1999 som misstänkta i ett brottmål. Rådet och kommissionen uppmanas att lösa denna situation.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att Bulgariens EU-anslutning inte är något självändamål. De ekonomiska, politiska och sociala reformerna är värdefulla i sig, och de bör i förlängningen leda till större välstånd och högre livskvalitet för alla bulgariska medborgare. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påminner om att Bulgariens EU-anslutning inte är något självändamål. De ekonomiska, politiska och sociala reformerna är värdefulla i sig, och de bör i förlängningen leda till större välstånd och högre livskvalitet för alla bulgariska medborgare.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå tillräckliga medel för informationskampanjer i syfte att öka allmänhetens kännedom om Bulgariens (och Rumäniens) anslutning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå tillräckliga medel för informationskampanjer i syfte att öka allmänhetens kännedom om Bulgariens (och Rumäniens) anslutning.

| 42. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till undertecknandet av anslutningsfördraget i april 2005 och ser fram emot att hälsa 18 bulgariska parlamentsobservatörer välkomna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till undertecknandet av anslutningsfördraget i april 2005 och ser fram emot att hälsa 18 bulgariska parlamentsobservatörer välkomna.

| 43. | Europaparlamentet framhåller att dess åsikter även i fortsättningen bör tas i beaktande vid övervakningen av reformprocessen i Bulgarien, efter det att anslutningsfördraget undertecknats och innan man eventuellt överväger att åberopa skyddsklausulerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i god tid och på regelbunden basis rapportera till parlamentet om utvecklingen i Bulgarien. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet framhåller att dess åsikter även i fortsättningen bör tas i beaktande vid övervakningen av reformprocessen i Bulgarien, efter det att anslutningsfördraget undertecknats och innan man eventuellt överväger att åberopa skyddsklausulerna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i god tid och på regelbunden basis rapportera till parlamentet om utvecklingen i Bulgarien.

*

- *

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Bulgarien. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Bulgarien.

P6_TA(2005)0118

Bulgariens ansökan om medlemskap i EU ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 - C6-0085/2005 - 2005/0901(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av den begäran om samtycke som rådet översänt i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget (C6-0085/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om samtycke som rådet översänt i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget (C6-0085/2005),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande (KOM(2005)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande (KOM(2005)0055),

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om Republiken Bulgariens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om Republiken Bulgariens anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande om att fullt ut involvera Europaparlamentet i eventuella överläggningar om att aktivera någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande om att fullt ut involvera Europaparlamentet i eventuella överläggningar om att aktivera någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 april 2005 om de ekonomiska följderna av Rumäniens och Bulgariens anslutning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 april 2005 om de ekonomiska följderna av Rumäniens och Bulgariens anslutning (1),

| — | med beaktande av artikel 75 och artikel 82.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75 och artikel 82.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0082/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0082/2005), och av följande skäl:

| A. | Villkoren för kandidatländernas anslutning och de anpassningar som deras anslutning medför har skrivits in i anslutningsfördraget. Parlamentet bör höras om texten ändras avsevärt. |
| --- | --- |

A.

Villkoren för kandidatländernas anslutning och de anpassningar som deras anslutning medför har skrivits in i anslutningsfördraget. Parlamentet bör höras om texten ändras avsevärt.

| B. | Rådet och kommissionen måste fullt ut involvera Europaparlamentet i uppföljningen av Republiken Bulgariens anslutningsprocess och i ett eventueollt beslut om att tillämpa de skyddsklausuler för dess anslutning som ingår i anslutningsfördraget. |
| --- | --- |

B.

Rådet och kommissionen måste fullt ut involvera Europaparlamentet i uppföljningen av Republiken Bulgariens anslutningsprocess och i ett eventueollt beslut om att tillämpa de skyddsklausuler för dess anslutning som ingår i anslutningsfördraget.

| C. | Detta samtycke har föregåtts av en gemensam överenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar om det budgetpaket som skall ingå i anslutningsfördraget och om antagandet av en förklaring om dess budgetmässiga och institutionella följder. |
| --- | --- |

C.

Detta samtycke har föregåtts av en gemensam överenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar om det budgetpaket som skall ingå i anslutningsfördraget och om antagandet av en förklaring om dess budgetmässiga och institutionella följder.

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till Republiken Bulgariens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Bulgarien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Bulgarien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0116.

P6_TA(2005)0119

Rumäniens ansökan om medlemskap i EU

Europaparlamentets resolution om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2005/2028(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen som ingavs den 22 juni 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen som ingavs den 22 juni 1995,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande från 1997 om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande från 1997 om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens återkommande rapporter för perioden 1998-2004 om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning och kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen (KOM(2004)0657 - C6-0150/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens återkommande rapporter för perioden 1998-2004 om Rumäniens framsteg på vägen mot anslutning och kommissionens strategidokument om framsteg i utvidgningsprocessen (KOM(2004)0657 - C6-0150/2004) (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser i Bryssel den 16-17 december 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser i Bryssel den 16-17 december 2004,

| — | med beaktande av Europaparlamentets alla resolutioner och tidigare betänkanden sedan utvidgningsprocessen inleddes och fram till idag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets alla resolutioner och tidigare betänkanden sedan utvidgningsprocessen inleddes och fram till idag,

| — | med beaktande av förslaget till Rumäniens anslutningsfördrag till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Rumäniens anslutningsfördrag till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande om att fullt ut involvera Europaparlamentet i eventuella överläggningar om att aktivera någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande om att fullt ut involvera Europaparlamentet i eventuella överläggningar om att aktivera någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0077/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0077/2005), och av följande skäl:

| A. | Vårt gemensamma mål är att på bästa möjliga sätt förbereda Rumäniens anslutning till unionen. |
| --- | --- |

A.

Vårt gemensamma mål är att på bästa möjliga sätt förbereda Rumäniens anslutning till unionen.

| B. | Ansträngningarna för att nå detta mål måste innebära att myndigheternas politiska vilja bringas i samklang med en mobilisering från arbetsmarknadens parter i Rumänien, med ett brett stöd av det rumänska samhället. |
| --- | --- |

B.

Ansträngningarna för att nå detta mål måste innebära att myndigheternas politiska vilja bringas i samklang med en mobilisering från arbetsmarknadens parter i Rumänien, med ett brett stöd av det rumänska samhället.

| C. | Rumänien har inför anslutningen genomfört reformer i en omfattning som är iögonfallande, med tanke på den mycket stora eftersläpning som det har varit nödvändigt att hämta in på det ekonomiska, sociala och politiska området. |
| --- | --- |

C.

Rumänien har inför anslutningen genomfört reformer i en omfattning som är iögonfallande, med tanke på den mycket stora eftersläpning som det har varit nödvändigt att hämta in på det ekonomiska, sociala och politiska området.

| D. | Rumäniens enorma prestationer under omvandlingsprocessen förtjänar oinskränkt respekt och är huvudsakligen befolkningens förtjänst som med stort tålamod genomgått en tid som i politiskt och ekonomiskt hänseende har varit mycket påfrestande. |
| --- | --- |

D.

Rumäniens enorma prestationer under omvandlingsprocessen förtjänar oinskränkt respekt och är huvudsakligen befolkningens förtjänst som med stort tålamod genomgått en tid som i politiskt och ekonomiskt hänseende har varit mycket påfrestande.

| E. | Utsikterna till EU-medlemskap har fungerat som en katalysator för förändringar och har fått en majoritet av landets politiska krafter att samlas kring detta gemensamma projekt, som har blivit Rumäniens strategiska mål. |
| --- | --- |

E.

Utsikterna till EU-medlemskap har fungerat som en katalysator för förändringar och har fått en majoritet av landets politiska krafter att samlas kring detta gemensamma projekt, som har blivit Rumäniens strategiska mål.

| F. | Rumäniens framsteg har gjort det möjligt att avsluta anslutningsförhandlingarna, men insatserna för att åtgärda befintliga brister måste fullföljas före och efter anslutningen. Dessa brister påtalades i kommissionens rapport om Rumäniens framsteg 2004 och i Europaparlamentets senaste resolution av den 16 december 2004 (2). Det gäller särskilt insatser på området för rättsliga och inrikes frågor för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet och förbättra gränskontrollerna. På konkurrensområdet är det påkallat med insatser som rör statligt stöd och på miljöområdet behövs insatser för att genomföra lagstiftningen inom alla sektorer och enhetliggöra den övergripande lagstiftningen. |
| --- | --- |

F.

Rumäniens framsteg har gjort det möjligt att avsluta anslutningsförhandlingarna, men insatserna för att åtgärda befintliga brister måste fullföljas före och efter anslutningen. Dessa brister påtalades i kommissionens rapport om Rumäniens framsteg 2004 och i Europaparlamentets senaste resolution av den 16 december 2004 (2). Det gäller särskilt insatser på området för rättsliga och inrikes frågor för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet och förbättra gränskontrollerna. På konkurrensområdet är det påkallat med insatser som rör statligt stöd och på miljöområdet behövs insatser för att genomföra lagstiftningen inom alla sektorer och enhetliggöra den övergripande lagstiftningen.

| G. | Om dessa insatser görs bör Rumänien kunna uppfylla de åtaganden som ingicks vid förhandlingarna och fullgöra sina skyldigheter enligt anslutningsfördraget, så att landet blir medlem av unionen 2007 enligt den fastställda tidsplanen. |
| --- | --- |

G.

Om dessa insatser görs bör Rumänien kunna uppfylla de åtaganden som ingicks vid förhandlingarna och fullgöra sina skyldigheter enligt anslutningsfördraget, så att landet blir medlem av unionen 2007 enligt den fastställda tidsplanen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 16-17 december 2004 om att avsluta anslutningsförhandlingarna med Rumänien och därigenom sätta punkt för fyra års förhandlingar och flera års förberedelser som avsevärt har förändrat Rumäniens sociopolitiska, ekonomiska och kulturella landskap genom att skapa förutsättningar för en dynamisk förändrings- och framstegsprocess. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut av den 16-17 december 2004 om att avsluta anslutningsförhandlingarna med Rumänien och därigenom sätta punkt för fyra års förhandlingar och flera års förberedelser som avsevärt har förändrat Rumäniens sociopolitiska, ekonomiska och kulturella landskap genom att skapa förutsättningar för en dynamisk förändrings- och framstegsprocess.

| 2. | Europaparlamentet understryker att utsikterna till EU-medlemskap har varit en stark drivkraft bakom reformerna och att de insatser som Rumänien har gjort har bidragit till att modernisera och demokratisera landet, men anser att processen är långt ifrån avslutad. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att utsikterna till EU-medlemskap har varit en stark drivkraft bakom reformerna och att de insatser som Rumänien har gjort har bidragit till att modernisera och demokratisera landet, men anser att processen är långt ifrån avslutad.

| 3. | Europaparlamentet framhäver den ovärderliga roll som de icke-statliga organisationerna och andra aktörer inom det civila samhället i Rumänien har spelat sedan 1990 för demokratiseringsprocessen, korruptionsbekämpningen, skyddet av pressfriheten samt insatserna för ett oberoende rättsväsen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhäver den ovärderliga roll som de icke-statliga organisationerna och andra aktörer inom det civila samhället i Rumänien har spelat sedan 1990 för demokratiseringsprocessen, korruptionsbekämpningen, skyddet av pressfriheten samt insatserna för ett oberoende rättsväsen.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att den strukturomvandlingsprocess som inleddes på det ekonomiska området 1997 har lett till en väsentlig förbättring av ekonomin och till en livskraftig marknadsekonomi tack vare de omfattande strukturella reformerna. Parlamentet anser emellertid att den makroekonomiska stabiliteten måste konsolideras ytterligare för att Rumänien skall kunna möta konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen. Parlamentet uppmanar de rumänska myndigheterna att fortsätta sina ansträngningar för att begränsa budgetunderskottet, om landet vill kunna uppnå sina inflationsmål och minska underskottet i bytesbalansen, och uppmanar de rumänska myndigheterna att fullfölja privatiserings- och omstruktureringsprocessen, i synnerhet inom stålsektorn. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att den strukturomvandlingsprocess som inleddes på det ekonomiska området 1997 har lett till en väsentlig förbättring av ekonomin och till en livskraftig marknadsekonomi tack vare de omfattande strukturella reformerna. Parlamentet anser emellertid att den makroekonomiska stabiliteten måste konsolideras ytterligare för att Rumänien skall kunna möta konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen. Parlamentet uppmanar de rumänska myndigheterna att fortsätta sina ansträngningar för att begränsa budgetunderskottet, om landet vill kunna uppnå sina inflationsmål och minska underskottet i bytesbalansen, och uppmanar de rumänska myndigheterna att fullfölja privatiserings- och omstruktureringsprocessen, i synnerhet inom stålsektorn.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att Rumänien måste göra sitt yttersta för att åtgärda de brister som påtalas i kommissionens senaste framstegsrapport och i den resolution som antogs av Europaparlamentet den 16 december 2004, för att landet skall kunna uppfylla sina åtaganden i samband med anslutningsförhandlingarna liksom anslutningskriterierna och bli medlem av unionen 2007 enligt den fastställda tidsplanen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att Rumänien måste göra sitt yttersta för att åtgärda de brister som påtalas i kommissionens senaste framstegsrapport och i den resolution som antogs av Europaparlamentet den 16 december 2004, för att landet skall kunna uppfylla sina åtaganden i samband med anslutningsförhandlingarna liksom anslutningskriterierna och bli medlem av unionen 2007 enligt den fastställda tidsplanen.

| 6. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang särskilt följande punkter:






  — | Administrativa och rättsliga reformer måste genomföras så att den offentliga förvaltningen och rättsväsendet kan stödja varandra och fungera på ett effektivt, öppet och oberoende sätt. Det är nödvändigt att ytterligare begränsa användningen av ”undantagsförordningar”. |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang särskilt följande punkter:

—

Administrativa och rättsliga reformer måste genomföras så att den offentliga förvaltningen och rättsväsendet kan stödja varandra och fungera på ett effektivt, öppet och oberoende sätt. Det är nödvändigt att ytterligare begränsa användningen av ”undantagsförordningar”.

| — | Det är nödvändigt att fortsätta kampen mot korruption, i synnerhet korruption på hög nivå som, trots de nyligen beslutade åtgärderna, fortsätter att undergräva det socioekonomiska och politiska livet i landet och försämra bilden av Rumänien i det internationella samfundet. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att fortsätta kampen mot korruption, i synnerhet korruption på hög nivå som, trots de nyligen beslutade åtgärderna, fortsätter att undergräva det socioekonomiska och politiska livet i landet och försämra bilden av Rumänien i det internationella samfundet.

| — | Det är nödvändigt att se till att unionens framtida yttre gränser och migrationsströmmarna kontrolleras och att människohandel och smuggling förhindras. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att se till att unionens framtida yttre gränser och migrationsströmmarna kontrolleras och att människohandel och smuggling förhindras.

| — | Det är nödvändigt att säkerställa fullt oberoende för medierna och fullständig yttrandefrihet. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att säkerställa fullt oberoende för medierna och fullständig yttrandefrihet.

| — | Lokala och regionala styrelseformer måste stärkas för att säkerställa att gemenskapens regelverk genomförs korrekt på denna nivå. Begreppet ”goda styrelseformer” måste främjas liksom en god förvaltningskultur och respekt för etiska principer i den offentliga myndighetsutövningen. |
| --- | --- |

—

Lokala och regionala styrelseformer måste stärkas för att säkerställa att gemenskapens regelverk genomförs korrekt på denna nivå. Begreppet ”goda styrelseformer” måste främjas liksom en god förvaltningskultur och respekt för etiska principer i den offentliga myndighetsutövningen.

| — | Minoriteterna måste respekteras, erkännas och stödjas för att man skall kunna få slut på alla former av våld och diskriminering som utövas mot dem. |
| --- | --- |

—

Minoriteterna måste respekteras, erkännas och stödjas för att man skall kunna få slut på alla former av våld och diskriminering som utövas mot dem.

| — | Den lagstiftning om barnskydd som trädde i kraft den 1 januari 2005 måste genomföras och det brådskar att hitta en lösning på problemet med internationella adoptioner och väsentligen förbättra situationen för funktionshindrade och sjuka som vårdas på mentalsjukhus. |
| --- | --- |

—

Den lagstiftning om barnskydd som trädde i kraft den 1 januari 2005 måste genomföras och det brådskar att hitta en lösning på problemet med internationella adoptioner och väsentligen förbättra situationen för funktionshindrade och sjuka som vårdas på mentalsjukhus.

| — | Den nya lagen om statligt stöd och det rumänska konkurrensrådets strikta kontroll av detta stöd måste genomföras korrekt och öppet i enlighet med bestämmelserna i Europaavtalet och Rumäniens åtaganden från förhandlingarna. |
| --- | --- |

—

Den nya lagen om statligt stöd och det rumänska konkurrensrådets strikta kontroll av detta stöd måste genomföras korrekt och öppet i enlighet med bestämmelserna i Europaavtalet och Rumäniens åtaganden från förhandlingarna.

| — | Behovet av ytterligare insatser på miljöskyddsområdet kräver lämpliga investeringar och ökad vaksamhet i fråga om riskerna för föroreningar från industrin, avfallshantering, avloppsrening samt hantering av kemiska ämnen och genmodifierade organismer. |
| --- | --- |

—

Behovet av ytterligare insatser på miljöskyddsområdet kräver lämpliga investeringar och ökad vaksamhet i fråga om riskerna för föroreningar från industrin, avfallshantering, avloppsrening samt hantering av kemiska ämnen och genmodifierade organismer.

| 7. | Europaparlamentet noterar vidare att Rumäniens industripolitik visserligen är stabil och i viss mån förutsägbar men att förvaltningskapaciteten är bristfällig, vilket hindrar genomförandet av lämpliga åtgärder på industriområdet. Det är också viktigt att snarast möjligt undanröja strukturella hinder för investeringar, t.ex. överdriven byråkrati och instabilitet på lagstiftningsområdet. Dessutom är uppbyggnaden av institutioner en nödvändig förutsättning för att åstadkomma en effektiv strategi för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar vidare att Rumäniens industripolitik visserligen är stabil och i viss mån förutsägbar men att förvaltningskapaciteten är bristfällig, vilket hindrar genomförandet av lämpliga åtgärder på industriområdet. Det är också viktigt att snarast möjligt undanröja strukturella hinder för investeringar, t.ex. överdriven byråkrati och instabilitet på lagstiftningsområdet. Dessutom är uppbyggnaden av institutioner en nödvändig förutsättning för att åstadkomma en effektiv strategi för små och medelstora företag.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är angeläget att snarast möjligt vidta åtgärder för att säkerställa energiförsörjningen, eftersom det fortfarande finns stora problem med nedmonteringen av ineffektiva uppvärmningssystem och hanteringen av olönsamma kolgruvor. I detta sammanhang krävs sociala åtgärder för att hjälpa de arbetstagare som mister sina jobb. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att det är angeläget att snarast möjligt vidta åtgärder för att säkerställa energiförsörjningen, eftersom det fortfarande finns stora problem med nedmonteringen av ineffektiva uppvärmningssystem och hanteringen av olönsamma kolgruvor. I detta sammanhang krävs sociala åtgärder för att hjälpa de arbetstagare som mister sina jobb.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att ett av huvudmålen för den nya rumänska regeringen är att öka pressfriheten och medias oberoende. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har meddelat att den skall upphöra med att använda den typ av selektiv reklam som har använts för att utöva politisk kontroll över media, samt att det under lagstiftningsprocessen skall anlitas observatörer från mediaområdet för att skapa ett öppet och pålitligt system. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att ett av huvudmålen för den nya rumänska regeringen är att öka pressfriheten och medias oberoende. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen har meddelat att den skall upphöra med att använda den typ av selektiv reklam som har använts för att utöva politisk kontroll över media, samt att det under lagstiftningsprocessen skall anlitas observatörer från mediaområdet för att skapa ett öppet och pålitligt system.

| 10. | Europaparlamentet noterar den nya rumänska regeringens ambitiösa program och välkomnar regeringens beslutsamhet att påskynda förberedelserna inför anslutningen och förstärka de reformer som syftar till att öka de rumänska medborgarnas välbefinnande och livskvalitet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar den nya rumänska regeringens ambitiösa program och välkomnar regeringens beslutsamhet att påskynda förberedelserna inför anslutningen och förstärka de reformer som syftar till att öka de rumänska medborgarnas välbefinnande och livskvalitet.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar de förbättrade utbildningsmöjligheterna för rumänska barn, däribland romska barn, i fråga om skolor, infrastruktur och övriga resurser. Parlamentet uppmanar de rumänska myndigheterna att fortsätta prioritera dessa insatser, särskilt genom att förbättra lärarnas kvalifikationer och höja deras löner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar de förbättrade utbildningsmöjligheterna för rumänska barn, däribland romska barn, i fråga om skolor, infrastruktur och övriga resurser. Parlamentet uppmanar de rumänska myndigheterna att fortsätta prioritera dessa insatser, särskilt genom att förbättra lärarnas kvalifikationer och höja deras löner.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att framsteg förvisso har gjorts för att bekämpa social utslagning och förbättra lagstiftningen om social trygghet, men att det likafullt är nödvändigt att öka ansträngningarna för att minska fattigdomen och säkerställa den fortfarande mycket svaga ekonomiska och sociala sammanhållningen i landet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att framsteg förvisso har gjorts för att bekämpa social utslagning och förbättra lagstiftningen om social trygghet, men att det likafullt är nödvändigt att öka ansträngningarna för att minska fattigdomen och säkerställa den fortfarande mycket svaga ekonomiska och sociala sammanhållningen i landet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att Rumänien har undertecknat förklaringen om ett årtionde för integrering av den romska minoriteten, och erkänner Rumäniens insatser för att integrera romerna genom att anta lagar mot diskriminering. Parlamentet kräver emellertid effektivare åtgärder för att ta itu med segregationen på utbildningsområdet, placeringen av elever i skolor för psykiskt handikappade barn, problemet att barn avbryter skolgången i förtid, bristen på tillgång till hälso- och sjukvård samt offentliga och sociala tjänster, den höga arbetslösheten, de dåliga bostadsförhållandena, samt åtgärder för att främja romernas aktiva medverkan för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att Rumänien har undertecknat förklaringen om ett årtionde för integrering av den romska minoriteten, och erkänner Rumäniens insatser för att integrera romerna genom att anta lagar mot diskriminering. Parlamentet kräver emellertid effektivare åtgärder för att ta itu med segregationen på utbildningsområdet, placeringen av elever i skolor för psykiskt handikappade barn, problemet att barn avbryter skolgången i förtid, bristen på tillgång till hälso- och sjukvård samt offentliga och sociala tjänster, den höga arbetslösheten, de dåliga bostadsförhållandena, samt åtgärder för att främja romernas aktiva medverkan för att uppnå dessa mål.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att även om skyddet för minoriteterna har förbättrats rent generellt måste ytterligare åtgärder vidtas för att se till att den ungerska minoriteten skyddas, samtidigt som principerna om subsidiaritet och självstyre skall respekteras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påpekar att även om skyddet för minoriteterna har förbättrats rent generellt måste ytterligare åtgärder vidtas för att se till att den ungerska minoriteten skyddas, samtidigt som principerna om subsidiaritet och självstyre skall respekteras.

| 15. | Europaparlamentet stöder kommissionens ytterst noggranna övervakning av hur genomförandet av Rumäniens åtaganden från förhandlingarna framskrider. Parlamentet anser att denna kontroll är ett nödvändigt och effektivt verktyg för att identifiera brister och snarast möjligt försöka åtgärda dem genom att mobilisera alla insatser som krävs i fråga om såväl mänskliga som materiella resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det bistånd som beviljas genom olika finansiella instrument (Phare, Sapard, Ispa) skall vara så ändamålsenligt och effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder kommissionens ytterst noggranna övervakning av hur genomförandet av Rumäniens åtaganden från förhandlingarna framskrider. Parlamentet anser att denna kontroll är ett nödvändigt och effektivt verktyg för att identifiera brister och snarast möjligt försöka åtgärda dem genom att mobilisera alla insatser som krävs i fråga om såväl mänskliga som materiella resurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det bistånd som beviljas genom olika finansiella instrument (Phare, Sapard, Ispa) skall vara så ändamålsenligt och effektivt som möjligt.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar den rumänska regeringen att anta tydliga och förutseende regler för samexistens som skall gälla för det avsiktliga frisläppandet av olika genetiskt manipulerade organismer i syfte att förhindra att bestämmelserna i gemenskapens regelverk angående sådana organismer undergrävs när Rumänien blir medlem i EU. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar den rumänska regeringen att anta tydliga och förutseende regler för samexistens som skall gälla för det avsiktliga frisläppandet av olika genetiskt manipulerade organismer i syfte att förhindra att bestämmelserna i gemenskapens regelverk angående sådana organismer undergrävs när Rumänien blir medlem i EU.

| 17. | Europaparlamentet betonar att tillämpningen av den nya gemenskapslagstiftningen om livsmedelshygien endast är avsedd att skydda konsumenten och att säkerställa livsmedelskvaliteten och inte bör medföra en avsiktlig strukturell koncentration inom livsmedelsindustrin. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att utnyttja Sapardmedel för att diversifiera tillverkningen och stödja en decentraliserad, högkvalitativ livsmedelstillverkning. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att tillämpningen av den nya gemenskapslagstiftningen om livsmedelshygien endast är avsedd att skydda konsumenten och att säkerställa livsmedelskvaliteten och inte bör medföra en avsiktlig strukturell koncentration inom livsmedelsindustrin. Parlamentet uppmanar den rumänska regeringen att utnyttja Sapardmedel för att diversifiera tillverkningen och stödja en decentraliserad, högkvalitativ livsmedelstillverkning.

| 18. | För att det skall bli möjligt att tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken på alla områden hoppas Europaparlamentet att de som administrerar sektorn och arbetar inom den får möjlighet att göra de förberedelser som krävs genom tilldelning av nödvändiga mänskliga och ekonomiska resurser, och framför allt genom fullföljande av de initiativ som ingår i Sapard-programmet. |
| --- | --- |

18.

För att det skall bli möjligt att tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken på alla områden hoppas Europaparlamentet att de som administrerar sektorn och arbetar inom den får möjlighet att göra de förberedelser som krävs genom tilldelning av nödvändiga mänskliga och ekonomiska resurser, och framför allt genom fullföljande av de initiativ som ingår i Sapard-programmet.

| 19. | Europaparlamentet betonar att Rumänien och kommissionen, i samband med att prioriteringarna fastställs inom den strategiska ramen för föranslutningsstöd och strukturfonderna, snarast möjligt måste öronmärka de medel som behövs för att förbättra levnadsvillkoren för och behandlingen av patienter och boende på psykiatriska kliniker och sjukhus. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att Rumänien och kommissionen, i samband med att prioriteringarna fastställs inom den strategiska ramen för föranslutningsstöd och strukturfonderna, snarast möjligt måste öronmärka de medel som behövs för att förbättra levnadsvillkoren för och behandlingen av patienter och boende på psykiatriska kliniker och sjukhus.

| 20. | Europaparlamentet ser med oro på de långa övergångsfristerna som man enats om i förhandlingarna om miljökapitlet och uppmanar kommissionen och de rumänska myndigheterna att vidta åtgärder för att avsevärt förbättra förvaltningskapaciteten på miljöområdet. Parlamentet uttrycker på nytt sin oro över det planerade projektet med guldgruvan i Rosia Montana och kräver att en omfattande undersökning av konsekvenserna för miljön genomförs för att därigenom bedöma riskerna med detta projekt, bland annat vad gäller eventuella cyanidutsläpp och saneringen efter nedläggningen av gruvan. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ser med oro på de långa övergångsfristerna som man enats om i förhandlingarna om miljökapitlet och uppmanar kommissionen och de rumänska myndigheterna att vidta åtgärder för att avsevärt förbättra förvaltningskapaciteten på miljöområdet. Parlamentet uttrycker på nytt sin oro över det planerade projektet med guldgruvan i Rosia Montana och kräver att en omfattande undersökning av konsekvenserna för miljön genomförs för att därigenom bedöma riskerna med detta projekt, bland annat vad gäller eventuella cyanidutsläpp och saneringen efter nedläggningen av gruvan.

| 21. | Europaparlamentet kommer att fortsätta sin grundliga övervakning av processen mot Rumäniens EUanslutning i januari 2007, och uppmanar kommissionen att regelbundet informera Europaparlamentet om hur de rumänska myndigheterna uppfyller de åtaganden som gjorts enligt anslutningsfördraget, särskilt när det gäller korruptionsbekämpning, miljö, rättsliga och inrikes frågor samt konkurrens. Europaparlamentet understryker att det godkänner anslutningsfördraget under förutsättning att rådet och kommissionen fullt ut involverar parlamentet i beslutsfattandet om att eventuellt tillämpa de skyddsklausuler för Rumäniens medlemskap som ingår i anslutningsfördraget. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kommer att fortsätta sin grundliga övervakning av processen mot Rumäniens EUanslutning i januari 2007, och uppmanar kommissionen att regelbundet informera Europaparlamentet om hur de rumänska myndigheterna uppfyller de åtaganden som gjorts enligt anslutningsfördraget, särskilt när det gäller korruptionsbekämpning, miljö, rättsliga och inrikes frågor samt konkurrens. Europaparlamentet understryker att det godkänner anslutningsfördraget under förutsättning att rådet och kommissionen fullt ut involverar parlamentet i beslutsfattandet om att eventuellt tillämpa de skyddsklausuler för Rumäniens medlemskap som ingår i anslutningsfördraget.

| 22. | Europaparlamentet vill uppmärksamma att möjligheten att tillämpa skyddsklausulerna inte bör ses som ett straff, utan som en mekanism som skall ge Rumänien den tid som krävs för att förbereda integrationen i den inre marknaden så att den löper friktionsfritt både för Rumänien och för gemenskapens politikområden, eftersom det är av gemensamt intresse för medlemsstaterna och kandidatländerna att dessa fungerar väl, vilket direkt påverkar medborgarnas liv. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet vill uppmärksamma att möjligheten att tillämpa skyddsklausulerna inte bör ses som ett straff, utan som en mekanism som skall ge Rumänien den tid som krävs för att förbereda integrationen i den inre marknaden så att den löper friktionsfritt både för Rumänien och för gemenskapens politikområden, eftersom det är av gemensamt intresse för medlemsstaterna och kandidatländerna att dessa fungerar väl, vilket direkt påverkar medborgarnas liv.

| 23. | Europaparlamentet är övertygat om att Rumäniens EU-medlemskap kommer att tillföra Europabyggets kulturella och politiska dimension ett verkligt mervärde, i synnerhet i ansträngningarna för att stabilisera Balkanregionen och i den nya europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är övertygat om att Rumäniens EU-medlemskap kommer att tillföra Europabyggets kulturella och politiska dimension ett verkligt mervärde, i synnerhet i ansträngningarna för att stabilisera Balkanregionen och i den nya europeiska grannskapspolitiken.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att det folkliga stödet och engagemanget i ansökarlandet har avgörande betydelse om anslutningen skall bli en framgång. Parlamentet uppmanar därför de rumänska myndigheterna och icke-statliga organisationerna att inleda en omfattande, seriös och objektiv informationskampanj om unionen och dess mål samt om de fördelar och skyldigheter som följer av ett EU-medlemskap, så att de rumänska medborgarna blir fullt medvetna om sitt val och i största möjliga mån medverkar i de pågående förberedelserna. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att anslå tillräckliga medel för sådana informationskampanjer för att förbättra den allmänna kunskapsnivån när det gäller Rumäniens (och Bulgariens) anslutning. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att det folkliga stödet och engagemanget i ansökarlandet har avgörande betydelse om anslutningen skall bli en framgång. Parlamentet uppmanar därför de rumänska myndigheterna och icke-statliga organisationerna att inleda en omfattande, seriös och objektiv informationskampanj om unionen och dess mål samt om de fördelar och skyldigheter som följer av ett EU-medlemskap, så att de rumänska medborgarna blir fullt medvetna om sitt val och i största möjliga mån medverkar i de pågående förberedelserna. Parlamentet uppmanar samtidigt kommissionen att anslå tillräckliga medel för sådana informationskampanjer för att förbättra den allmänna kunskapsnivån när det gäller Rumäniens (och Bulgariens) anslutning.

| 25. | Europaparlamentet understryker att Rumäniens EU-medlemskap inte skall ses som ett självändamål, utan som en möjlighet att bidra till det europeiska integrationsprojektet, som har till syfte att främja fred och unionens värden och skapa ett område för solidaritet och välstånd genom att låta de fördelar som följer av medlemskapet omfatta samtliga medlemsstater och folk. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att Rumäniens EU-medlemskap inte skall ses som ett självändamål, utan som en möjlighet att bidra till det europeiska integrationsprojektet, som har till syfte att främja fred och unionens värden och skapa ett område för solidaritet och välstånd genom att låta de fördelar som följer av medlemskapet omfatta samtliga medlemsstater och folk.

| 26. | Europaparlamentet godkänner undertecknandet av anslutningsfördraget i april 2005 och tar med glädje emot de 35 parlamentariska observatörerna från Rumänien. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet godkänner undertecknandet av anslutningsfördraget i april 2005 och tar med glädje emot de 35 parlamentariska observatörerna från Rumänien.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas och Rumäniens regeringar och parlament. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas och Rumäniens regeringar och parlament.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2004)0111.

P6_TA(2005)0120

Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (AA1/2/2005 - C6-0086/2005 - 2005/0902(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av den begäran om samtycke som rådet översänt i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget (C6-0086/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om samtycke som rådet översänt i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget (C6-0086/2005),

| — | med beaktande av kommissionens yttrande (KOM(2005)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande (KOM(2005)0055),

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om Rumäniens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om Rumäniens anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande om att fullt ut involvera Europaparlamentet i eventuella överläggningar om att aktivera någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skriftväxlingen mellan Europaparlamentets talman och kommissionens ordförande om att fullt ut involvera Europaparlamentet i eventuella överläggningar om att aktivera någon av skyddsklausulerna i anslutningsfördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 april 2005 om de ekonomiska följderna av Rumäniens och Bulgariens anslutning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 april 2005 om de ekonomiska följderna av Rumäniens och Bulgariens anslutning (1),

| — | med beaktande av artikel 75 och artikel 82.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 75 och artikel 82.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0083/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A6-0083/2005), och av följande skäl:

| A. | Villkoren för kandidatländernas anslutning och de anpassningar som deras anslutning innebär tas upp i utkastet till anslutningsfördrag, och parlamentet måste höras om väsentliga ändringar görs i texten. |
| --- | --- |

A.

Villkoren för kandidatländernas anslutning och de anpassningar som deras anslutning innebär tas upp i utkastet till anslutningsfördrag, och parlamentet måste höras om väsentliga ändringar görs i texten.

| B. | Rådet och kommissionen måste fullt ut involvera Europaparlamentet i övervakningen av Rumäniens anslutningsprocess och i beslutsfattandet om att eventuellt tillämpa de skyddsklausuler för Rumäniens medlemskap som ingår i anslutningsfördraget. |
| --- | --- |

B.

Rådet och kommissionen måste fullt ut involvera Europaparlamentet i övervakningen av Rumäniens anslutningsprocess och i beslutsfattandet om att eventuellt tillämpa de skyddsklausuler för Rumäniens medlemskap som ingår i anslutningsfördraget.

| C. | Detta samtycke har föregåtts av en gemensam överenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar om det budgetpaket som skall ingå i anslutningsfördraget och om antagandet av en förklaring om dess budgetmässiga och institutionella konsekvenser. |
| --- | --- |

C.

Detta samtycke har föregåtts av en gemensam överenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar om det budgetpaket som skall ingå i anslutningsfördraget och om antagandet av en förklaring om dess budgetmässiga och institutionella konsekvenser.

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till Rumäniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Rumänien, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Rumänien, parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0016.

P6_TA(2005)0121

Sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet (11336/1/2004 - C6-0249/2004 - 2003/0255(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11336/1/2004 - C6-0249/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11336/1/2004 - C6-0249/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0628) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0628) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0073/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0073/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 63, 15.3.2005, s. 1.

(2)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 385.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2003)0255

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om minimivillkor för genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 om sociallagstiftning på vägtransportområdet

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71.1,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (3) och (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (4)

  samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (5)

  har stor betydelse för skapandet av en gemensam marknad för inlandstransporter, för trafiksäkerheten och för arbetsvillkoren. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (3) och (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (4)

  samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (5)

  har stor betydelse för skapandet av en gemensam marknad för inlandstransporter, för trafiksäkerheten och för arbetsvillkoren.

| (2) | I vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” visar kommissionen på behovet av skärpta kontroller och påföljder, i synnerhet när det gäller sociallagstiftning på vägtransportområdet, och att det framför allt är nödvändigt att öka antalet kontroller, uppmuntra ett systematiskt informationsutbyte mellan medlemsstaterna, samordna kontrollverksamheten och främja utbildning av den personal som övervakar att lagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

(2)

I vitboken ”Den gemensamma transportpolitiken fram till 2010: Vägval inför framtiden” visar kommissionen på behovet av skärpta kontroller och påföljder, i synnerhet när det gäller sociallagstiftning på vägtransportområdet, och att det framför allt är nödvändigt att öka antalet kontroller, uppmuntra ett systematiskt informationsutbyte mellan medlemsstaterna, samordna kontrollverksamheten och främja utbildning av den personal som övervakar att lagstiftningen efterlevs.

| (3) | Det är därför nödvändigt att säkerställa att de sociala reglerna tillämpas korrekt och att de tolkas på ett enhetligt sätt inom vägtransportområdet genom att fastställa minimikrav för medlemsstaternas enhetliga och effektiva kontroller av att de tillämpliga bestämmelserna följs. Dessa kontroller bör syfta till att förebygga och minska antalet överträdelser. Dessutom bör en mekanism införas för att se till att företag med en hög riskvärdering kontrolleras oftare och mer ingående. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att säkerställa att de sociala reglerna tillämpas korrekt och att de tolkas på ett enhetligt sätt inom vägtransportområdet genom att fastställa minimikrav för medlemsstaternas enhetliga och effektiva kontroller av att de tillämpliga bestämmelserna följs. Dessa kontroller bör syfta till att förebygga och minska antalet överträdelser. Dessutom bör en mekanism införas för att se till att företag med en hög riskvärdering kontrolleras oftare och mer ingående.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv bör inte endast leda till bättre trafiksäkerhet, utan också bidra till harmoniseringen av arbetsvillkoren i gemenskapen och främja lika villkor på marknaden. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv bör inte endast leda till bättre trafiksäkerhet, utan också bidra till harmoniseringen av arbetsvillkoren i gemenskapen och främja lika villkor på marknaden.

| (5) | I och med att analoga färdskrivare ersätts med digitala färdskrivare kommer det successivt att bli möjligt att snabbare och mer exakt kontrollera en större mängd data, och därmed kommer medlemsstaterna att kunna genomföra fler kontroller. Procentandelen kontrollerade arbetsdagar för förare som omfattas av sociallagstiftningen bör därför gradvis öka till fyra procent. |
| --- | --- |

(5)

I och med att analoga färdskrivare ersätts med digitala färdskrivare kommer det successivt att bli möjligt att snabbare och mer exakt kontrollera en större mängd data, och därmed kommer medlemsstaterna att kunna genomföra fler kontroller. Procentandelen kontrollerade arbetsdagar för förare som omfattas av sociallagstiftningen bör därför gradvis öka till fyra procent.

| (6) | Vad gäller kontrollsystemen måste syftet vara att utveckla de nationella systemen så att de blir driftskompatibla och praktiskt användbara på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(6)

Vad gäller kontrollsystemen måste syftet vara att utveckla de nationella systemen så att de blir driftskompatibla och praktiskt användbara på europeisk nivå.

| (7) | Alla tillsynsenheter bör ha tillgång till tillräcklig standardutrustning
  och rättsliga befogenheter

  för att kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt. |
| --- | --- |

(7)

Alla tillsynsenheter bör ha tillgång till tillräcklig standardutrustning
  och rättsliga befogenheter

  för att kunna utföra sina arbetsuppgifter effektivt.

| (8) | Samtidigt som de uppgifter som föreskrivs i detta direktiv utförs på rätt sätt bör medlemsstaterna sträva efter att vägkontroller genomförs snabbt och effektivt, så att kontrollen tar så kort tid som möjligt, med minsta möjliga försening för föraren. |
| --- | --- |

(8)

Samtidigt som de uppgifter som föreskrivs i detta direktiv utförs på rätt sätt bör medlemsstaterna sträva efter att vägkontroller genomförs snabbt och effektivt, så att kontrollen tar så kort tid som möjligt, med minsta möjliga försening för föraren.

| (9) | I varje medlemsstat
  bör ett samordnande tillsynsorgan utses att fungera som nationellt centrum för genomförandet, med ansvar för att i samråd
  med andra behöriga myndigheter
  se över och genomföra en enhetlig nationell tillsynsstrategi och arbeta för en europeisk driftskompatibilitet mellan kontrollsystemen
  . Detta organ bör också sammanställa relevant
  statistik
  . |
| --- | --- |

(9)

I varje medlemsstat
  bör ett samordnande tillsynsorgan utses att fungera som nationellt centrum för genomförandet, med ansvar för att i samråd
  med andra behöriga myndigheter
  se över och genomföra en enhetlig nationell tillsynsstrategi och arbeta för en europeisk driftskompatibilitet mellan kontrollsystemen
  . Detta organ bör också sammanställa relevant
  statistik
  .

| (10) | Samarbetet mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter bör ytterligare främjas genom samordnade kontroller, gemensam utbildningsverksamhet, elektroniskt informationsutbyte och utbyte av upplysningar och erfarenheter. |
| --- | --- |

(10)

Samarbetet mellan medlemsstaternas tillsynsmyndigheter bör ytterligare främjas genom samordnade kontroller, gemensam utbildningsverksamhet, elektroniskt informationsutbyte och utbyte av upplysningar och erfarenheter.

| (11) | Man bör främja de bästa metoderna för tillsyn inom vägtransportområdet, framför allt med sikte på en harmoniserad strategi för utfärdandet av intyg om förarnas semester- och sjukdagar, genom ett forum för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

(11)

Man bör främja de bästa metoderna för tillsyn inom vägtransportområdet, framför allt med sikte på en harmoniserad strategi för utfärdandet av intyg om förarnas semester- och sjukdagar, genom ett forum för medlemsstaternas tillsynsmyndigheter.

| (12) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

| (13) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa tydliga gemensamma bestämmelser om minimivillkor för kontroll av ett korrekt och enhetligt genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 samt förordning (EG) nr .../2005 av den ... [om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98] (7)
  inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av samordnade gränsöverskridande åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa tydliga gemensamma bestämmelser om minimivillkor för kontroll av ett korrekt och enhetligt genomförande av rådets förordningar (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 samt förordning (EG) nr .../2005 av den ... [om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98] (7)
  inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av behovet av samordnade gränsöverskridande åtgärder, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (14) | Rådets direktiv 88/599/EEG av den 23 november 1988 om enhetligt förfarande vid kontroll av tilllämpningen av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 (8) bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(14)

Rådets direktiv 88/599/EEG av den 23 november 1988 om enhetligt förfarande vid kontroll av tilllämpningen av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 (8) bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs minimivillkor för genomförandet av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 samt direktiv 2002/15/EG.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1
     
  .Direktivet skall tillämpas oberoende av fordonets registreringsland, på vägtransporter som utförs

| a) | enbart inom gemenskapen, eller |
| --- | --- |

a)

enbart inom gemenskapen, eller

| b) | mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

b)

mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

2.
     
  I stället för denna förordning skall Europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) tillämpas på internationella vägtransporter som delvis genomförs utanför de områden som anges i punkt 1 med fordon som är registrerade i gemenskapen eller i länder som är parter i AETR för hela resan.

3.
     
  Detta direktiv skall tillämpas på vägtransporter med fordon som är registrerade i ett tredje land som inte är part i AETR på alla delar av transportsträckan som går inom gemenskapen.

Artikel 3

Kontrollsystem

1.   Medlemsstaterna skall skapa ett system för ändamålsenliga och regelbundna kontroller av det korrekta och enhetliga genomförande som avses i artikel 1, såväl på vägarna som i företagens lokaler, för alla transportkategorier.

Dessa kontroller skall varje år täcka ett stort och representativt tvärsnitt av mobila arbetstagare, förare, företag och fordon inom alla transportkategorier som omfattas av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85
  samt av de förare och mobila arbetstagare som omfattas av direktiv 2002/15/EG
  .

2.
     
  Såvida det inte redan har skett skall medlemsstaterna senast den ... (9) ge de behöriga inspektörerna alla rättsliga befogenheter som de behöver för att korrekt kunna utföra det inspektionsarbete som följer av detta direktiv.

3.   Varje medlemsstat skall organisera kontrollerna på ett sådant sätt att 1 procent av arbetsdagarna för förare av fordon som omfattas av förordningarna (EEG) nr 3820/85, (EEG) nr 3821/85 och direktiv 2002/15/EG kontrolleras från och med den ... (10). Denna procentandel skall ökas till 2 procent från och med den 1 januari 2007 och till 3 procent från och med den
  1 januari 2009
  .

Från och med den
  1 januari 2011
  får kommissionen öka denna lägsta procentandel till 4 procent, i enlighet med förfarandet i artikel 13.2, förutsatt att den statistik som samlats in enligt artikel 4 visar att i genomsnitt mer än 90 procent av alla kontrollerade fordon är utrustade med digital färdskrivare. När kommissionen fattar sitt beslut skall den även ta hänsyn till de befintliga tillsynsåtgärdernas effektivitet, särskilt i fråga om huruvida uppgifter från digitala färdskrivare finns att tillgå i företagens lokaler.

Minst 15 procent av det sammanlagda antalet arbetsdagar som kontrolleras skall kontrolleras ute på vägarna och minst
  50 procent
  i företagens
  lokaler
  .

4.   Den information som lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3820/85 skall omfatta uppgifter om antalet förare som kontrollerats på vägarna, antalet kontroller i företagens lokaler, antalet kontrollerade arbetsdagar samt antalet
  och typen av
  rapporterade överträdelser
  med uppgift om huruvida det rört sig om person- eller godstransport
  .

Artikel 4

Statistik

Medlemsstaterna skall säkerställa att den statistik som samlas in vid kontrollerna enligt artikel 3.1 och 3.3 är indelad i följande kategorier:

| a) | För kontroller på vägarna:






  i) | typ av väg,
  det vill säga
  om det rör sig om en motorväg, en riksväg eller en mindre väg,
  vägnummer, vilket land det kontrollerade fordonet är registrerat i samt antal fordon tillhörande det företag som äger fordonet i fråga, |
| --- | --- | --- |

a)

För kontroller på vägarna:

i)

typ av väg,
  det vill säga
  om det rör sig om en motorväg, en riksväg eller en mindre väg,
  vägnummer, vilket land det kontrollerade fordonet är registrerat i samt antal fordon tillhörande det företag som äger fordonet i fråga,

| ii) | i vilken medlemsstat de kontrollerade fordonen, förarna och företagen är hemmahörande, för att motverka diskriminering |
| --- | --- |

ii)

i vilken medlemsstat de kontrollerade fordonen, förarna och företagen är hemmahörande, för att motverka diskriminering

| iii) | typ av färdskrivare, det vill säga analog eller digital. |
| --- | --- |

iii)

typ av färdskrivare, det vill säga analog eller digital.

| b) | För kontroller utförda i företagens lokaler:






  i) | typ av transportverksamhet, det vill säga om det rör sig om internationella eller nationella transporter, passagerar- eller godstrafik, transporter som utförs för egen eller annans räkning eller mot betalning eller annan ersättning, |
| --- | --- | --- |

b)

För kontroller utförda i företagens lokaler:

i)

typ av transportverksamhet, det vill säga om det rör sig om internationella eller nationella transporter, passagerar- eller godstrafik, transporter som utförs för egen eller annans räkning eller mot betalning eller annan ersättning,

| ii) | storleken på företagets fordonspark, |
| --- | --- |

ii)

storleken på företagets fordonspark,

| iii) | typ av färdskrivare, det vill säga analog eller digital. |
| --- | --- |

iii)

typ av färdskrivare, det vill säga analog eller digital.

Statistiken skall årligen lämnas till kommissionen.

Såväl de
  behöriga myndigheterna i medlemsstaterna
  som de företag som ansvarar för förarna
  skall föra register över föregående års uppgifter.

Eventuella nödvändiga ytterligare klargöranden av definitionerna av de kategorier som anges under a och b skall fastställas av kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 13.2 i detta direktiv.

Artikel 5

Vägkontroller

1.   Vägkontroller skall genomföras på olika platser vid vilken tidpunkt som helst och skall omfatta en så stor del av vägnätet att det blir svårt att undvika kontrollplatserna.

2.   Medlemsstaterna skall se till att

| a) | tillräcklig hänsyn tas till behovet av kontrollplatser på eller i närheten av befintliga och planerade vägar
  ; i synnerhet skall bensinstationer, rastplatser och andra säkra platser längs motorvägarna samt serviceområden kunna fungera som kontrollplatser
  , |
| --- | --- |

a)

tillräcklig hänsyn tas till behovet av kontrollplatser på eller i närheten av befintliga och planerade vägar
  ; i synnerhet skall bensinstationer, rastplatser och andra säkra platser längs motorvägarna samt serviceområden kunna fungera som kontrollplatser
  ,

| b) | kontrollerna utförs enligt ett slumpmässigt rotationssystem
  samtidigt som jämvikt skall eftersträvas i kontrollfrekvensen på de olika kontrollplatserna längs vägarna
  . |
| --- | --- |

b)

kontrollerna utförs enligt ett slumpmässigt rotationssystem
  samtidigt som jämvikt skall eftersträvas i kontrollfrekvensen på de olika kontrollplatserna längs vägarna
  .

3.   De kontrollmoment som skall ingå i vägkontroller fastställs i del A i bilaga I. Kontrollerna kan, om situationen så kräver, koncentreras till ett specifikt kontrollmoment.

4.   Utan att det påverkar tillämpningen av
  artikel 10.2
  skall vägkontrollerna utföras utan diskriminering. De tjänstemän som kontrollerar efterlevnaden får i synnerhet inte diskriminera på grundval av

| a) | i vilket land fordonet är registrerat, |
| --- | --- |

a)

i vilket land fordonet är registrerat,

| b) | i vilket land föraren är bosatt, |
| --- | --- |

b)

i vilket land föraren är bosatt,

| c) | i vilket land företaget är etablerat, |
| --- | --- |

c)

i vilket land företaget är etablerat,

| d) | resans start- och slutpunkt, |
| --- | --- |

d)

resans start- och slutpunkt,

| e) | om fordonen är utrustade med analog eller digital färdskrivare. |
| --- | --- |

e)

om fordonen är utrustade med analog eller digital färdskrivare.

5.   Tillsynstjänstemannen skall vara försedd med

| a) | en förteckning över de viktigaste kontrollmomenten, i enlighet med del A i bilaga I, och |
| --- | --- |

a)

en förteckning över de viktigaste kontrollmomenten, i enlighet med del A i bilaga I, och

| b) | viss standardkontrollutrustning, i enlighet med bilaga II. |
| --- | --- |

b)

viss standardkontrollutrustning, i enlighet med bilaga II.

6.   Om en medlemsstat vid vägkontroll av föraren av ett fordon som är registrerat i en annan medlemsstat finner att det föreligger omständigheter som ger anledning att anta att överträdelser har begåtts, som inte kan fastställas vid kontrollen på grund av att nödvändiga uppgifter saknas, skall de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna bistå varandra vid utredningen av ärendet.

Artikel 6

Samordnade kontroller

Medlemsstaterna skall minst sex gånger om året genomföra samordnade vägkontroller av förare och fordon som omfattas av förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85 samt direktiv 2002/15/EG. Sådana åtgärder skall genomföras samtidigt av tillsynsmyndigheterna i minst två medlemsstater, varvid var och en agerar på sitt eget territorium.

Artikel 7

Kontroller i företagens lokaler

1.   Kontroller i företagens lokaler skall organiseras på grundval av tidigare erfarenheter från olika transportkategorier
  och kategorier av företag
  . Denna typ av kontroller skall även utföras när allvarliga överträdelser av förordning (EEG) nr 3820/85 eller förordning (EEG) nr 3821/85 har avslöjats vid vägkontroller.

2.   Kontroller i lokaler skall innehålla de kontrollmoment som anges i förteckningen i del A och del B i bilaga I.

3.   Tillsynstjänstemannen skall vara försedd med

| a) | en förteckning över de viktigaste kontrollmomenten, i enlighet med del A och del B i bilaga I, och |
| --- | --- |

a)

en förteckning över de viktigaste kontrollmomenten, i enlighet med del A och del B i bilaga I, och

| b) | viss standardkontrollutrustning, i enlighet med bilaga II. |
| --- | --- |

b)

viss standardkontrollutrustning, i enlighet med bilaga II.

4.   Tillsynstjänstemännen i en medlemsstat skall vid kontrollen ta hänsyn till eventuell information från det utsedda samordnande tillsynsorganet i en annan medlemsstat, enligt artikel 8.1, om det berörda företagets verksamhet i denna andra medlemsstat.

5.   Vid tillämpning av punkterna 1-4 skall kontroller som genomförs i de behöriga myndigheternas lokaler på grundval av relevanta dokument eller uppgifter som överlämnats av företag på myndigheternas begäran anses likvärdiga med kontroller som utförs i företagens lokaler.

Artikel 8

Samordnande tillsynsorgan

1.   Medlemsstaterna skall utse ett organ som skall ha följande uppgifter:

| a) | Att
  se till att det finns en samordning mellan de olika behöriga myndigheterna inom en medlemsstat när det gäller åtgärder enligt artiklarna 5 och 7 samt en
  samordning med motsvarande organ i de andra berörda medlemsstaterna när det gäller åtgärder enligt artikel 6. |
| --- | --- |

a)

Att
  se till att det finns en samordning mellan de olika behöriga myndigheterna inom en medlemsstat när det gäller åtgärder enligt artiklarna 5 och 7 samt en
  samordning med motsvarande organ i de andra berörda medlemsstaterna när det gäller åtgärder enligt artikel 6.

| b) | Att överlämna tvåårsstatistiken till kommissionen i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3820/85. |
| --- | --- |

b)

Att överlämna tvåårsstatistiken till kommissionen i enlighet med artikel 16.2 i förordning (EEG) nr 3820/85.

| c) | Att utarbeta en enhetlig nationell tillsynsstrategi. |
| --- | --- |

c)

Att utarbeta en enhetlig nationell tillsynsstrategi.

| d) | Att ha huvudansvaret för att bistå de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater enligt artikel 5.6. |
| --- | --- |

d)

Att ha huvudansvaret för att bistå de behöriga myndigheterna i andra medlemsstater enligt artikel 5.6.

| e) | Att offentliggöra de statistikuppgifter som insamlats i enlighet med artikel 4. |
| --- | --- |

e)

Att offentliggöra de statistikuppgifter som insamlats i enlighet med artikel 4.

Detta organ skall vara företrätt i den kommitté som avses i artikel 13.1.

2.   Medlemsstaterna skall meddela kommissionen när detta organ utsetts, och kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna om detta.

3.   Ett utbyte av uppgifter, erfarenheter och information mellan medlemsstaterna skall främjas aktivt i första hand, men inte uteslutande, genom den kommitté som avses i artikel 13.1 och varje sådant organ som kommissionen kan komma att utse i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.2.

Artikel 9

Informationsutbyte

1.   Information som bilateralt ställs till förfogande i enlighet med artikel 17.3 i förordning (EEG) nr 3820/85 eller artikel 19.3 i förordning (EEG) nr 3821/85 skall utbytas mellan de organ som anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 8.2

| a) | minst var sjätte månad efter den dag då detta direktiv träder i kraft, och |
| --- | --- |

a)

minst var sjätte månad efter den dag då detta direktiv träder i kraft, och

| b) | på särskild begäran av en medlemsstat i enskilda fall. |
| --- | --- |

b)

på särskild begäran av en medlemsstat i enskilda fall.

2.   Medlemsstaterna skall sträva efter att inrätta system för elektroniskt informationsutbyte. Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 13.2 fastställa gemensamma metoder för ett effektivt informationsutbyte.

Artikel 10

Riskvärderingssystem
  och överträdelser

1.   Medlemsstaterna skall införa ett
  gemensamt
  riskvärderingssystem för företag på grundval av det relativa antal överträdelser av förordningarna (EEG) nr 3820/85
  ,
  (EEG) nr 3821/85
  eller direktiv 2002/15/EG
  som begås av ett enskilt företag samt på hur allvarliga dessa överträdelser är.

2.   Företag med en hög riskvärdering skall kontrolleras oftare och mer ingående
  , och om överträdelser avslöjas vid upprepade tillfällen skall de få strängare påföljder
  . Kriterierna och de närmare bestämmelserna för genomförande av ett sådant system skall diskuteras i den kommitté som avses i artikel 13 i syfte att inrätta ett system för utbyte av information om bästa metoder.

3.
     
  Om en medlemsstat får kännedom om en överträdelse av förordning (EEG) nr 3820/85, förordning (EEG) nr 3821/85 eller direktiv 2002/15/EG på en annan medlemsstats territorium, skall den förstnämnda medlemsstaten underrätta den senare om detta så att denna kan fastställa påföljder.

4.
     
  Medlemsstaterna skall i synnerhet beakta följande överträdelser av förordning (EEG) nr 3820/85, förordning (EEG) nr 3821/85 eller direktiv 2002/15/EG som allvarliga överträdelser:

| a) | Att överskrida den maximala dagliga körtiden per dag, per sex dagar eller per två veckor med 20 procent eller mer. |
| --- | --- |

a)

Att överskrida den maximala dagliga körtiden per dag, per sex dagar eller per två veckor med 20 procent eller mer.

| b) | Att bryta mot minimikraven för dygnsvila eller veckovila med 20 procent eller mer. |
| --- | --- |

b)

Att bryta mot minimikraven för dygnsvila eller veckovila med 20 procent eller mer.

| c) | Att bryta mot minimikraven för raster med 33 procent eller mer. |
| --- | --- |

c)

Att bryta mot minimikraven för raster med 33 procent eller mer.

| d) | Att överskrida den maximala veckoarbetstiden på 60 timmar med 10 procent eller mer. |
| --- | --- |

d)

Att överskrida den maximala veckoarbetstiden på 60 timmar med 10 procent eller mer.

Artikel 11

Rapport

Senast ... (11) skall kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet med en analys av de påföljder för allvarliga överträdelser som fastställts i medlemsstaternas lagstiftning.
  Samtidigt skall kommissionen lägga fram ett förslag till direktiv om harmonisering av dessa påföljder.

I rapporten måste anges hur stora skillnaderna är mellan påföljderna och vilken effekt en harmonisering av minimi- och maximipåföljder för angivna överträdelser skulle få för efterlevnaden av bestämmelserna i detta direktiv samt för trafiksäkerheten.

Artikel 12

Bästa metoder

1.   I enlighet med förfarandet i artikel 13.2 skall kommissionen fastställa riktlinjer för bästa metoder för tillsynsåtgärder.

Dessa riktlinjer skall
  offentliggöras
  i
  en
  tvåårsrapport
  från kommissionen
  .

2.   Medlemsstaterna skall införa gemensamma utbildningsprogram om bästa metoder som skall genomföras minst en gång om året och främja utbyten minst en gång om året mellan personal vid samverkansorganen och deras respektive motparter i andra medlemsstater.

3.   En elektronisk och utskrivbar blankett skall utarbetas av kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13.2 och skall användas när en förare varit sjukskriven eller haft semester, eller när föraren har kört ett annat fordon som inte omfattas av förordning (EEG) nr 3820/85 under den period som anges i artikel 15.7 första stycket första strecksatsen i förordning (EEG) nr 3821/85.

4.   Medlemsstaterna skall se till att tillsynstjänstemännen är väl utbildade för att utföra sina uppgifter.

Artikel 13

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som inrättats genom artikel 18.1 i förordning (EEG) nr 3821/85.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 14

Genomförandebestämmelser

Kommissionen skall på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ anta genomförandebestämmelser i enlighet med förfarandet i artikel 13.2, särskilt för något av följande syften:

| a) | Verka för en gemensam strategi för genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

a)

Verka för en gemensam strategi för genomförandet av detta direktiv.

| b) | Verka för en enhetlig strategi och en harmoniserad tolkning av förordning (EEG) nr 3820/85 mellan tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

b)

Verka för en enhetlig strategi och en harmoniserad tolkning av förordning (EEG) nr 3820/85 mellan tillsynsmyndigheterna.

| c) | Främja en dialog mellan branschen och
  tillsynsmyndigheterna
  . |
| --- | --- |

c)

Främja en dialog mellan branschen och
  tillsynsmyndigheterna
  .

Artikel
  15

Uppdatering av bilagorna

De ändringar av bilagorna som är nödvändiga för att anpassa dem till utvecklingen av bästa metoder skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 13.2.

Artikel 16

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 1 januari 2006. De skall genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 17

Upphävande

1.   Direktiv 88/599/EEG skall upphöra att gälla med verkan från och med den ... (12).

2.   Hänvisningar till det upphävda direktivet skall anses som hänvisningar till det här direktivet.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 19

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 241, 28.9.2004, s. 65.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 april 2004(

  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 385

  ), rådets gemensamma ståndpunkt av den 9 december 2004
  (
  EUT C 63 E, 15.3.2005, s. 1
  ) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 april 2005.

2

ståndpunkt

(

EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 385

)

9 december 2004

(

)

13 april 2005.

(3)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4).

3

(4)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 432/2004 (EUT L 71, 10.3.2004, s. 3).

4

(5)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 35.

5

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  EUT L ....

7

(8)  EGT L 325, 29.11.1988, s. 55. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 2135/98 (EGT L 274, 9.10.1998, s. 1).

8

(9)  Sex månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

9

(10)  Den dag då detta direktiv träder ikraft.

10

(11)  Tre år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

11

(12)  Den dag då detta direktiv träder ikraft.

12

BILAGA I

Del A - Vägkontroller

Följande moment skall i allmänhet ingå i vägkontrollerna:

| 1. | Daglig körtid,
  veckokörtid, sammanlagd körtid under två på varandra följande veckor,
  raster, dygnsoch veckovila samt
  kompensationsviloperioder liksom
  de diagramblad för de föregående
  två veckorna
  som skall medföras på fordonet enligt artikel 15.7 i förordning (EEG) nr 3821/85 och/eller de data för samma period som finns lagrade på förarkortet och/eller i färdskrivarens minne i enlighet med bilaga II till detta direktiv och/eller utskrifter för de senaste 28 dagarna
  . |
| --- | --- |

1.

Daglig körtid,
  veckokörtid, sammanlagd körtid under två på varandra följande veckor,
  raster, dygnsoch veckovila samt
  kompensationsviloperioder liksom
  de diagramblad för de föregående
  två veckorna
  som skall medföras på fordonet enligt artikel 15.7 i förordning (EEG) nr 3821/85 och/eller de data för samma period som finns lagrade på förarkortet och/eller i färdskrivarens minne i enlighet med bilaga II till detta direktiv och/eller utskrifter för de senaste 28 dagarna
  .

| 2. | För den period som avses i artikel 15.7 i förordning (EEG) nr 3821/85, eventuella fall då fordonets tilllåtna hastighet överskridits, vilket definieras som varje period på mer än en minut då fordonets hastighet överstigit 90 km/h för fordon i kategori N3 eller 105 km/h för fordon i kategori M3 (kategorierna N3 och M3 enligt definitionerna i bilaga II till rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1)). |
| --- | --- |

2.

För den period som avses i artikel 15.7 i förordning (EEG) nr 3821/85, eventuella fall då fordonets tilllåtna hastighet överskridits, vilket definieras som varje period på mer än en minut då fordonets hastighet överstigit 90 km/h för fordon i kategori N3 eller 105 km/h för fordon i kategori M3 (kategorierna N3 och M3 enligt definitionerna i bilaga II till rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (1)).

| 3. | I förekommande fall, tillfälliga hastigheter som fordonet enligt färdskrivaren uppnått under högst de närmast föregående 24 timmarnas användning av fordonet. |
| --- | --- |

3.

I förekommande fall, tillfälliga hastigheter som fordonet enligt färdskrivaren uppnått under högst de närmast föregående 24 timmarnas användning av fordonet.

| 4. | Färdskrivarens funktion (kontroll av eventuellt missbruk av utrustningen och/eller förarkort och/eller diagramblad) eller, i förekommande fall, att de handlingar som avses i artikel 14.5 i förordning (EEG) nr 3820/85 finns tillgängliga. |
| --- | --- |

4.

Färdskrivarens funktion (kontroll av eventuellt missbruk av utrustningen och/eller förarkort och/eller diagramblad) eller, i förekommande fall, att de handlingar som avses i artikel 14.5 i förordning (EEG) nr 3820/85 finns tillgängliga.

Del B - Kontroller i företagens lokaler

Följande moment skall kontrolleras i företagens lokaler, utöver de moment som kontrolleras vid vägkontrollerna:

| 1. | Veckovila och körtid mellan dessa viloperioder. |
| --- | --- |

1.

Veckovila och körtid mellan dessa viloperioder.

| 2. | Tvåveckorsgränsen för körtimmar. |
| --- | --- |

2.

Tvåveckorsgränsen för körtimmar.

| 3. | Diagramblad, uppgifter och utskrifter från fordonsenhet och förarkort. |
| --- | --- |

3.

Diagramblad, uppgifter och utskrifter från fordonsenhet och förarkort.

| 4. | Maximal genomsnittlig veckoarbetstid på 48 timmar under den referensperiod som anges i artikel 4 a i direktiv 2002/15/EG. |
| --- | --- |

4.

Maximal genomsnittlig veckoarbetstid på 48 timmar under den referensperiod som anges i artikel 4 a i direktiv 2002/15/EG.

Medlemsstaterna får vid behov kontrollera medansvaret för andra anstiftare eller medhjälpare i transportkedjan, t.ex. befraktare, speditörer eller underentreprenörer, om en överträdelse avslöjas, inbegripet kontroll av om transportavtalen är utformade på ett sådant sätt att reglerna i förordningarna (EEG) nr 3820/85 och (EEG) nr 3821/85
  samt direktiv 2002/15/EG
  kan följas.

---

(1)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/104/EG (EUT L 337, 13.11.2004, s. 13
  ).

BILAGA II

STANDARDUTRUSTNING SOM TILLSYNSENHETERNA SKALL FÖRFOGA ÖVER

Medlemsstaterna skall säkerställa att de tillsynsenheter som utför de uppgifter som anges i bilaga I förfogar över följande standardutrustning:

| 1. | Utrustning med vilken det är möjligt att ladda ner data från den digitala färdskrivarens fordonsenhet och förarkort, att läsa data samt att analysera data och/eller sända uppgifter till en central databas för analys. |
| --- | --- |

1.

Utrustning med vilken det är möjligt att ladda ner data från den digitala färdskrivarens fordonsenhet och förarkort, att läsa data samt att analysera data och/eller sända uppgifter till en central databas för analys.

| 2. | Utrustning för att kontrollera färdskrivarbladen. |
| --- | --- |

2.

Utrustning för att kontrollera färdskrivarbladen.

P6_TA(2005)0122

Harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (11337/2/2004 - C6-0250/2004 - 2001/0241(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11337/2/2004 - C6-0250/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11337/2/2004 - C6-0250/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001)0573) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2001)0573) (3),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003)0490) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003)0490) (4),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0076/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A6-0076/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 63 E, 15.3.2005, s. 11.

(2)  EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 152.

(3)  EGT C 51 E, 26.2.2002, s. 234.

(4)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2001)0241

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 71,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (3) syftar till harmonisering av konkurrensvillkoren mellan olika former av inrikestransporter, i synnerhet när det gäller vägtransportsektorn, och till att förbättra arbetsförhållanden och trafiksäkerheten. Framstegen på dessa områden bör tryggas och följas upp. |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EEG) nr 3820/85 av den 20 december 1985 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (3) syftar till harmonisering av konkurrensvillkoren mellan olika former av inrikestransporter, i synnerhet när det gäller vägtransportsektorn, och till att förbättra arbetsförhållanden och trafiksäkerheten. Framstegen på dessa områden bör tryggas och följas upp.

| (2) | Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (4) skall medlemsstaterna vidta åtgärder som begränsar den maximala veckoarbetstiden för mobila arbetstagare. |
| --- | --- |

(2)

Enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (4) skall medlemsstaterna vidta åtgärder som begränsar den maximala veckoarbetstiden för mobila arbetstagare.

| (3) | Det har visat sig svårt att i samtliga medlemsstater på ett enhetligt sätt tolka, tillämpa och kontrollera efterlevnaden av och övervaka vissa bestämmelser i förordning (EEG) nr 3820/85 som rör körtider, raster och viloperioder för förare som utför nationella och internationella vägtransporter inom gemenskapen, på grund av att bestämmelserna är alltför generellt formulerade. |
| --- | --- |

(3)

Det har visat sig svårt att i samtliga medlemsstater på ett enhetligt sätt tolka, tillämpa och kontrollera efterlevnaden av och övervaka vissa bestämmelser i förordning (EEG) nr 3820/85 som rör körtider, raster och viloperioder för förare som utför nationella och internationella vägtransporter inom gemenskapen, på grund av att bestämmelserna är alltför generellt formulerade.

| (4) | För att tillämpningen av bestämmelserna inte skall urholkas och målen för dem skall kunna uppfyllas är det angeläget att efterlevnaden kontrolleras på ett effektivt och enhetligt sätt. Det är därför nödvändigt att utarbeta tydligare och enklare bestämmelser som vägtransportindustrin och tillsynsmyndigheterna lättare kan förstå, tolka och tillämpa. |
| --- | --- |

(4)

För att tillämpningen av bestämmelserna inte skall urholkas och målen för dem skall kunna uppfyllas är det angeläget att efterlevnaden kontrolleras på ett effektivt och enhetligt sätt. Det är därför nödvändigt att utarbeta tydligare och enklare bestämmelser som vägtransportindustrin och tillsynsmyndigheterna lättare kan förstå, tolka och tillämpa.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning när det gäller arbetsförhållanden bör inte begränsa rättigheten för arbetsmarknadens parter att genom kollektivförhandlingar eller på annat sätt anta bestämmelser som är gynnsammare för arbetstagarna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning när det gäller arbetsförhållanden bör inte begränsa rättigheten för arbetsmarknadens parter att genom kollektivförhandlingar eller på annat sätt anta bestämmelser som är gynnsammare för arbetstagarna.

| (6) | Det är önskvärt att syftet med denna förordning fastställs tydligt genom att man anger de viktigaste fordonskategorier som den omfattar. |
| --- | --- |

(6)

Det är önskvärt att syftet med denna förordning fastställs tydligt genom att man anger de viktigaste fordonskategorier som den omfattar.

| (7) | Denna förordning bör tillämpas på vägtransporter som utförs antingen enbart inom gemenskapen, eller mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

(7)

Denna förordning bör tillämpas på vägtransporter som utförs antingen enbart inom gemenskapen, eller mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

| (8) | Den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) av den 1 juli 1970, i dess ändrade lydelse, bör även i fortsättningen gälla vägtransporter av gods och passagerare med fordon som är registrerade i en medlemsstat eller i ett land som är part i AETR, för hela transportsträckan om transporten går mellan gemenskapen och ett annat tredje land än Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller genom ett sådant land.
  Det är önskvärt att gemenskapen och de länder som är parter i AETR ändrar överenskommelsen för att anpassa den till bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

Den europeiska överenskommelsen om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransporter (AETR) av den 1 juli 1970, i dess ändrade lydelse, bör även i fortsättningen gälla vägtransporter av gods och passagerare med fordon som är registrerade i en medlemsstat eller i ett land som är part i AETR, för hela transportsträckan om transporten går mellan gemenskapen och ett annat tredje land än Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller genom ett sådant land.
  Det är önskvärt att gemenskapen och de länder som är parter i AETR ändrar överenskommelsen för att anpassa den till bestämmelserna i denna förordning.

| (9) | Om vägtransporten genomförs med fordon som är registrerade i ett tredje land som inte är part i AETR bör
  denna förordning tillämpas på

  alla delar av transportsträckan som går inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(9)

Om vägtransporten genomförs med fordon som är registrerade i ett tredje land som inte är part i AETR bör
  denna förordning tillämpas på

  alla delar av transportsträckan som går inom gemenskapen.

| (10) | Eftersom de frågor som behandlas i AETR omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, är gemenskapen behörig att förhandla om och ingå denna överenskommelse. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom de frågor som behandlas i AETR omfattas av denna förordnings tillämpningsområde, är gemenskapen behörig att förhandla om och ingå denna överenskommelse.

| (11) | Om en ändring av interna gemenskapsbestämmelser på området i fråga innebär att AETR bör ändras på motsvarande sätt bör medlemsstaterna vidta gemensamma åtgärder för att få till stånd en sådan ändring snarast möjligt i enlighet med förfarandet i överenskommelsen. |
| --- | --- |

(11)

Om en ändring av interna gemenskapsbestämmelser på området i fråga innebär att AETR bör ändras på motsvarande sätt bör medlemsstaterna vidta gemensamma åtgärder för att få till stånd en sådan ändring snarast möjligt i enlighet med förfarandet i överenskommelsen.

| (12) | Förteckningen över undantag bör uppdateras så att den återspeglar utvecklingen inom vägtransportsektorn under de senaste nitton åren. |
| --- | --- |

(12)

Förteckningen över undantag bör uppdateras så att den återspeglar utvecklingen inom vägtransportsektorn under de senaste nitton åren.

| (13) | Samtliga nyckelbegrepp bör definieras utförligt för att underlätta tolkningen och för att se till att denna förordning tillämpas på ett enhetligt sätt.
  Dessutom bör det eftersträvas att de nationella kontrollinstanserna tolkar och tillämpar den här förordningen på ett enhetligt sätt.
  Definitionen av vecka i denna förordning bör inte hindra föraren från att börja sitt arbete vilken dag som helst i veckan. |
| --- | --- |

(13)

Samtliga nyckelbegrepp bör definieras utförligt för att underlätta tolkningen och för att se till att denna förordning tillämpas på ett enhetligt sätt.
  Dessutom bör det eftersträvas att de nationella kontrollinstanserna tolkar och tillämpar den här förordningen på ett enhetligt sätt.
  Definitionen av vecka i denna förordning bör inte hindra föraren från att börja sitt arbete vilken dag som helst i veckan.

| (14) | För att garantera ett effektivt genomförande är det väsentligt att vederbörande myndigheter efter en övergångsperiod vid vägkontroller kan kontrollera att bestämmelser om körtider och viloperioder har iakttagits ordentligt dagen för kontrollen och under föregående 28 dagar. |
| --- | --- |

(14)

För att garantera ett effektivt genomförande är det väsentligt att vederbörande myndigheter efter en övergångsperiod vid vägkontroller kan kontrollera att bestämmelser om körtider och viloperioder har iakttagits ordentligt dagen för kontrollen och under föregående 28 dagar.

| (15) | De grundläggande bestämmelserna om körtider behöver förtydligas och förenklas så att efterlevnaden kan kontrolleras på ett effektivt och enhetligt sätt med hjälp av digitala färdskrivare i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (5) och den här förordningen. Dessutom bör de nationella kontrollinstanserna med hjälp av den ständiga kommittén sträva efter att tolka och tillämpa den här förordningen på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

(15)

De grundläggande bestämmelserna om körtider behöver förtydligas och förenklas så att efterlevnaden kan kontrolleras på ett effektivt och enhetligt sätt med hjälp av digitala färdskrivare i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av den 20 december 1985 om färdskrivare vid vägtransporter (5) och den här förordningen. Dessutom bör de nationella kontrollinstanserna med hjälp av den ständiga kommittén sträva efter att tolka och tillämpa den här förordningen på ett enhetligt sätt.

| (16) | Det har visat sig att det med tillämpning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 3820/85 är möjligt att schemalägga daglig körtid och raster så att en förare kan köra alltför långa perioder utan rast, vilket leder till sämre trafiksäkerhet och sämre arbetsförhållanden för föraren. Det är därför lämpligt att se till att uppdelade raster fördelas så att missbruk förebyggs. |
| --- | --- |

(16)

Det har visat sig att det med tillämpning av bestämmelserna i förordning (EEG) nr 3820/85 är möjligt att schemalägga daglig körtid och raster så att en förare kan köra alltför långa perioder utan rast, vilket leder till sämre trafiksäkerhet och sämre arbetsförhållanden för föraren. Det är därför lämpligt att se till att uppdelade raster fördelas så att missbruk förebyggs.

| (17) | Denna förordning syftar till att förbättra de sociala förhållandena för anställda som omfattas av förordningen, liksom till att förbättra den allmänna trafiksäkerheten. Detta uppnås huvudsakligen genom bestämmelser i vilka det anges en maximal körtid per dag, per vecka och per period om två på varandra följande veckor, samt genom en bestämmelse enligt vilken föraren är skyldig att ha en normal veckovila minst en gång per två på varandra följande veckor samt bestämmelser i vilka det anges att en dygnsvila under inga omständigheter får vara kortare än nio tim mars sammanhängande viloperiod. Eftersom dessa bestämmelser garanterar adekvat vila och hänsyn också tas till de erfarenheter man fått under de senaste åren genom att tillämpa bestämmelserna i praktiken, är det inte längre nödvändigt med ett kompensationssystem för reducerade dygnsviloperioder. |
| --- | --- |

(17)

Denna förordning syftar till att förbättra de sociala förhållandena för anställda som omfattas av förordningen, liksom till att förbättra den allmänna trafiksäkerheten. Detta uppnås huvudsakligen genom bestämmelser i vilka det anges en maximal körtid per dag, per vecka och per period om två på varandra följande veckor, samt genom en bestämmelse enligt vilken föraren är skyldig att ha en normal veckovila minst en gång per två på varandra följande veckor samt bestämmelser i vilka det anges att en dygnsvila under inga omständigheter får vara kortare än nio tim mars sammanhängande viloperiod. Eftersom dessa bestämmelser garanterar adekvat vila och hänsyn också tas till de erfarenheter man fått under de senaste åren genom att tillämpa bestämmelserna i praktiken, är det inte längre nödvändigt med ett kompensationssystem för reducerade dygnsviloperioder.

| (18) | Vägtransporter i gemenskapen innebär i många fall att färja eller tåg används för vissa transportsträckor. Tydliga bestämmelser om perioder av dygnsvila och raster som är lämpliga för den typen av transporter bör därför fastställas. |
| --- | --- |

(18)

Vägtransporter i gemenskapen innebär i många fall att färja eller tåg används för vissa transportsträckor. Tydliga bestämmelser om perioder av dygnsvila och raster som är lämpliga för den typen av transporter bör därför fastställas.

| (19) | Eftersom person- och godstransporter över gränserna ständigt ökar bör de vägkontroller och kontroller av företagens lokaler som genomförs även omfatta körtider, viloperioder och raster i andra medlemsstater eller i länder utanför gemenskapen och fastställa om dessa följts på föreskrivet sätt, i syfte att öka trafiksäkerheten och öka efterlevnaden av förordningen. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom person- och godstransporter över gränserna ständigt ökar bör de vägkontroller och kontroller av företagens lokaler som genomförs även omfatta körtider, viloperioder och raster i andra medlemsstater eller i länder utanför gemenskapen och fastställa om dessa följts på föreskrivet sätt, i syfte att öka trafiksäkerheten och öka efterlevnaden av förordningen.

| (20) | Transportföretagens ansvar bör omfatta åtminstone transportföretag som är juridiska eller fysiska personer, och det bör också innebära att åtgärder kan vidtas när det gäller fysiska personer som begår, eller medverkar till, överträdelser mot denna förordning. |
| --- | --- |

(20)

Transportföretagens ansvar bör omfatta åtminstone transportföretag som är juridiska eller fysiska personer, och det bör också innebära att åtgärder kan vidtas när det gäller fysiska personer som begår, eller medverkar till, överträdelser mot denna förordning.

| (21) | Det är nödvändigt att förare som arbetar för flera transportföretag förser varje företag med lämplig information så att de kan uppfylla sina åtaganden enligt förordningen. |
| --- | --- |

(21)

Det är nödvändigt att förare som arbetar för flera transportföretag förser varje företag med lämplig information så att de kan uppfylla sina åtaganden enligt förordningen.

| (22) | För att kunna främja social utveckling och förbättra trafiksäkerheten bör varje medlemsstat även i fortsättningen ha rätt att vidta vissa lämpliga
  åtgärder. |
| --- | --- |

(22)

För att kunna främja social utveckling och förbättra trafiksäkerheten bör varje medlemsstat även i fortsättningen ha rätt att vidta vissa lämpliga
  åtgärder.

| (23) | Medlemsstaterna
  bör fastställa regler för fordon som används för persontransporter i linjetrafik, om linjens längd inte överstiger 50 kilometer. Dessa regler bör ge tillräckligt skydd vad gäller tillåtna körtider och obligatoriska raster och viloperioder. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna
  bör fastställa regler för fordon som används för persontransporter i linjetrafik, om linjens längd inte överstiger 50 kilometer. Dessa regler bör ge tillräckligt skydd vad gäller tillåtna körtider och obligatoriska raster och viloperioder.

| (24) | För att på ett effektivt sätt kunna kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna bör samtliga nationella och internationella persontransporter i linjetrafik kontrolleras genom användning av standardfärdskrivare. |
| --- | --- |

(24)

För att på ett effektivt sätt kunna kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna bör samtliga nationella och internationella persontransporter i linjetrafik kontrolleras genom användning av standardfärdskrivare.

| (25) | Medlemsstaterna bör fastställa påföljder vid överträdelser av denna förordning och se till att de verkställs. Dessa påföljder måste vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande. I medlemsstaternas gemensamma regelsystem för åtgärder bör även ingå möjligheten att belägga fordon med körförbud vid allvarliga överträdelser. De bestämmelser i förordningen som gäller påföljder eller rättsliga förfaranden bör inte inverka på nationella regler när det gäller bevisbördan. |
| --- | --- |

(25)

Medlemsstaterna bör fastställa påföljder vid överträdelser av denna förordning och se till att de verkställs. Dessa påföljder måste vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande. I medlemsstaternas gemensamma regelsystem för åtgärder bör även ingå möjligheten att belägga fordon med körförbud vid allvarliga överträdelser. De bestämmelser i förordningen som gäller påföljder eller rättsliga förfaranden bör inte inverka på nationella regler när det gäller bevisbördan.

| (26) | För att på ett otvetydigt och effektivt sätt kunna kontrollera att bestämmelserna efterlevs bör bestämmelserna om transportföretagens och förarnas ansvar vid överträdelser av denna förordning harmoniseras. Ansvaret kan innebära straff-, civil- och förvaltningsrättsliga påföljder beroende på vad som tilllämpas i medlemsstaten. |
| --- | --- |

(26)

För att på ett otvetydigt och effektivt sätt kunna kontrollera att bestämmelserna efterlevs bör bestämmelserna om transportföretagens och förarnas ansvar vid överträdelser av denna förordning harmoniseras. Ansvaret kan innebära straff-, civil- och förvaltningsrättsliga påföljder beroende på vad som tilllämpas i medlemsstaten.

| (27) | Eftersom målet med denna förordning, nämligen att fastställa tydliga och gemensamma bestämmelser om körtider, raster och viloperioder, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av behovet av samordnade åtgärder bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom målet med denna förordning, nämligen att fastställa tydliga och gemensamma bestämmelser om körtider, raster och viloperioder, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av behovet av samordnade åtgärder bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (28) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(28)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (6).

| (29) | Eftersom bestämmelserna om lägsta ålder för förare sedemera har fastställts i direktiv 2003/59/EG (7) och måste införlivas före 2009 måste det i denna förordning enbart ingå övergångsbestämmelser om förarnas lägsta ålder. |
| --- | --- |

(29)

Eftersom bestämmelserna om lägsta ålder för förare sedemera har fastställts i direktiv 2003/59/EG (7) och måste införlivas före 2009 måste det i denna förordning enbart ingå övergångsbestämmelser om förarnas lägsta ålder.

| (30) | Förordning (EEG) nr 3821/85 bör ändras i syfte att förtydliga transportföretagens och förarnas specifika skyldigheter och främja rättslig säkerhet och underlätta kontroller av körtid och viloperioder vid vägkontroller. |
| --- | --- |

(30)

Förordning (EEG) nr 3821/85 bör ändras i syfte att förtydliga transportföretagens och förarnas specifika skyldigheter och främja rättslig säkerhet och underlätta kontroller av körtid och viloperioder vid vägkontroller.

| (31) | Förordning (EEG) nr 3821/85 bör även ändras så att rättssäkerhet uppnås i fråga om nya datum för införande av digital färdskrivare och för utfärdande av förarkorten. |
| --- | --- |

(31)

Förordning (EEG) nr 3821/85 bör även ändras så att rättssäkerhet uppnås i fråga om nya datum för införande av digital färdskrivare och för utfärdande av förarkorten.

| (32) | I och med införandet av färdskrivare genom förordning (EG) nr 2135/98 och den elektroniska lagring av förarens aktiviteter som därigenom sker på förarkortet för en tidsperiod på 28 dagar och fordonets rörelser för en tidsperiod på 365 dagar, kan snabbare och mer omfattande vägkontroller göras i framtiden. |
| --- | --- |

(32)

I och med införandet av färdskrivare genom förordning (EG) nr 2135/98 och den elektroniska lagring av förarens aktiviteter som därigenom sker på förarkortet för en tidsperiod på 28 dagar och fordonets rörelser för en tidsperiod på 365 dagar, kan snabbare och mer omfattande vägkontroller göras i framtiden.

| (33) | Erfarenheterna visar att efterlevnaden av bestämmelserna i förordningen och framför allt bestämmelserna om de maximala körtiderna under en tvåveckorsperiod inte kan säkerställas om inte verksamma och effektiva vägkontroller görs av hela tidsperioden och inte av under den maximala tidsperiod på högst åtta dagar som fastställts i direktiv 88/599/EEG (8) i förening med förordning (EEG) nr 3821/85. |
| --- | --- |

(33)

Erfarenheterna visar att efterlevnaden av bestämmelserna i förordningen och framför allt bestämmelserna om de maximala körtiderna under en tvåveckorsperiod inte kan säkerställas om inte verksamma och effektiva vägkontroller görs av hela tidsperioden och inte av under den maximala tidsperiod på högst åtta dagar som fastställts i direktiv 88/599/EEG (8) i förening med förordning (EEG) nr 3821/85.

| (34) | I direktiv 88/599/EEG fastställs det att vägkontroller enbart skall omfatta dagliga körperioder, dygnsvila och raster. Då digitala färdskrivare införs lagras förarens och fordonets uppgifter elektroniskt, och uppgifterna kommer att kunna utvärderas elektroniskt på plats. Detta bör göra det möjligt att på ett enkelt sätt kontrollera veckovilan samt kompensationen för reducerade dygnseller veckoviloperioder. Vid vägkontrollen bör det också vara möjligt att kontrollera efterlevnaden av den maximala arbetstiden på 60 timmar inom en enskild vecka i enlighet med direktiv 2002/15/EG. Detta kan ske genom att ett intyg från arbetsgivaren medtas, vilket redan i dag är fallet för att bevisa veckovilan, så länge det inte fastställts att uppgifterna måste matas in manuellt i den digitala färdskrivaren. Kontrollen av den genomsnittliga veckoarbetstiden på 48 timmar bör med hänsyn till referenstiden fortsätta att ske i företagets lokaler. |
| --- | --- |

(34)

I direktiv 88/599/EEG fastställs det att vägkontroller enbart skall omfatta dagliga körperioder, dygnsvila och raster. Då digitala färdskrivare införs lagras förarens och fordonets uppgifter elektroniskt, och uppgifterna kommer att kunna utvärderas elektroniskt på plats. Detta bör göra det möjligt att på ett enkelt sätt kontrollera veckovilan samt kompensationen för reducerade dygnseller veckoviloperioder. Vid vägkontrollen bör det också vara möjligt att kontrollera efterlevnaden av den maximala arbetstiden på 60 timmar inom en enskild vecka i enlighet med direktiv 2002/15/EG. Detta kan ske genom att ett intyg från arbetsgivaren medtas, vilket redan i dag är fallet för att bevisa veckovilan, så länge det inte fastställts att uppgifterna måste matas in manuellt i den digitala färdskrivaren. Kontrollen av den genomsnittliga veckoarbetstiden på 48 timmar bör med hänsyn till referenstiden fortsätta att ske i företagets lokaler.

| (35) | I artikel 2.2 i direktiv 88/599/EEG fastställs det att kontrollen årligen bör täcka minst 1 procent av arbetsdagarna, varav minst 15 procent vid vägkontroller och minst 25 procent i företagens lokaler. Eftersom bestämmelserna ofta har överträtts bör procentandelen kontrollerade dagar gradvis öka till minst 2 procent från och med den 1 januari 2007, till 3 procent från och med den 1 januari 2009 och till 4 procent från och med den 1 januari 2011. Minst 30 procent av de arbetsdagar som kontrolleras bör kontrolleras vid vägkontroller och minst 50 procent i företagets lokaler, eftersom det endast är vid dessa kontroller som förarens totala arbetsmönster kan kontrolleras. Dessutom bör direktiv 88/599/EEG ändras så att kontrollerna också görs i enlighet med direktiv 2002/15/EG. |
| --- | --- |

(35)

I artikel 2.2 i direktiv 88/599/EEG fastställs det att kontrollen årligen bör täcka minst 1 procent av arbetsdagarna, varav minst 15 procent vid vägkontroller och minst 25 procent i företagens lokaler. Eftersom bestämmelserna ofta har överträtts bör procentandelen kontrollerade dagar gradvis öka till minst 2 procent från och med den 1 januari 2007, till 3 procent från och med den 1 januari 2009 och till 4 procent från och med den 1 januari 2011. Minst 30 procent av de arbetsdagar som kontrolleras bör kontrolleras vid vägkontroller och minst 50 procent i företagets lokaler, eftersom det endast är vid dessa kontroller som förarens totala arbetsmönster kan kontrolleras. Dessutom bör direktiv 88/599/EEG ändras så att kontrollerna också görs i enlighet med direktiv 2002/15/EG.

| (36) | För att på ett så effektivt sätt som möjligt kunna övervaka och upprätthålla den sociala lagstiftningen om vägtransporter bör tillämpningen av bestämmelserna om den digitala färdskrivaren vara förenliga med denna förordning. |
| --- | --- |

(36)

För att på ett så effektivt sätt som möjligt kunna övervaka och upprätthålla den sociala lagstiftningen om vägtransporter bör tillämpningen av bestämmelserna om den digitala färdskrivaren vara förenliga med denna förordning.

| (37) | Av tydlighets- och rationaliseringsskäl bör förordning (EEG) nr 3820/85 upphävas och ersättas med denna förordning. |
| --- | --- |

(37)

Av tydlighets- och rationaliseringsskäl bör förordning (EEG) nr 3820/85 upphävas och ersättas med denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Inledande bestämmelser

Artikel 1

I syfte att harmonisera konkurrensvillkoren mellan olika landtransportsätt, i synnerhet inom vägtransportsektorn, och förbättra arbetsförhållandena och trafiksäkerheten, fastställs i denna förordning bestämmelser om körtider, raster och viloperioder för förare som utför person- och godstransporter på väg. Denna förordning syftar dessutom till att främja bättre övervakning och tillsyn i medlemsstaterna samt förbättrade arbetsmetoder inom vägtransportsektorn.

Artikel 2

1.   Denna förordning skall tillämpas på vägtransporter med fordon som används för

| a) | godstransporter, om fordonens högsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn, överstiger 3,5 ton, eller |
| --- | --- |

a)

godstransporter, om fordonens högsta tillåtna vikt, inklusive släpvagn eller påhängsvagn, överstiger 3,5 ton, eller

| b) | persontransporter, om fordonen är konstruerade eller permanent anpassade för transport av mer än nio personer, inklusive föraren, och avsedda för detta ändamål. |
| --- | --- |

b)

persontransporter, om fordonen är konstruerade eller permanent anpassade för transport av mer än nio personer, inklusive föraren, och avsedda för detta ändamål.

2.   Denna förordning skall tillämpas, oberoende av fordonets registreringsland, på vägtransporter som utförs

| a) | enbart inom gemenskapen, eller |
| --- | --- |

a)

enbart inom gemenskapen, eller

| b) | mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. |
| --- | --- |

b)

mellan gemenskapen, Schweiz och de länder som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

3.
     
  Denna förordning skall tillämpas på vägtransporter med fordon som är registrerade i ett tredje land som inte är part i AETR på alla delar av transportsträckan som går inom gemenskapen.

4.   I stället för denna förordning skall AETR tillämpas på internationella vägtransporter som delvis genomförs utanför de områden som anges i punkt 2, med fordon som är registrerade i gemenskapen eller i länder som är parter i AETR-överenskommelsen, för hela
  resan.

Artikel 3

Denna förordning skall inte tillämpas på vägtransporter med

| a) | fordon som används för persontransporter i linjetrafik, om linjens längd inte överstiger 50 kilometer, |
| --- | --- |

a)

fordon som används för persontransporter i linjetrafik, om linjens längd inte överstiger 50 kilometer,

| b) | fordon vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger
  40 kilometer
  i timmen, |
| --- | --- |

b)

fordon vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger
  40 kilometer
  i timmen,

| c) | dragfordon vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger 40 kilometer i timmen, |
| --- | --- |

c)

dragfordon vars högsta tillåtna hastighet inte överstiger 40 kilometer i timmen,

| d) | fordon som ägs eller hyrs, utan förare, av försvarsmakten, räddningstjänsten, brandförsvaret och styrkor som är ansvariga för upprätthållande av allmän ordning, om transporten utförs till följd av de uppgifter som ålagts dessa yrkeskårer och genomförs under deras kontroll, |
| --- | --- |

d)

fordon som ägs eller hyrs, utan förare, av försvarsmakten, räddningstjänsten, brandförsvaret och styrkor som är ansvariga för upprätthållande av allmän ordning, om transporten utförs till följd av de uppgifter som ålagts dessa yrkeskårer och genomförs under deras kontroll,

| e) | fordon som används i nödsituationer
  , för humanitära hjälptransporter
  eller för räddningsarbete, |
| --- | --- |

e)

fordon som används i nödsituationer
  , för humanitära hjälptransporter
  eller för räddningsarbete,

| f) | specialfordon som används för sjukvårdsändamål, |
| --- | --- |

f)

specialfordon som används för sjukvårdsändamål,

| g) | specialfordon för bärgning som används inom en radie av 100 kilometer från den ort där fordonet är stationerat, |
| --- | --- |

g)

specialfordon för bärgning som används inom en radie av 100 kilometer från den ort där fordonet är stationerat,

| h) | fordon som provas på väg i samband med tekniskt utvecklingsarbete, reparation eller underhåll och nya eller ombyggda fordon som ännu inte tagits i drift, |
| --- | --- |

h)

fordon som provas på väg i samband med tekniskt utvecklingsarbete, reparation eller underhåll och nya eller ombyggda fordon som ännu inte tagits i drift,

| i) | fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger
  3,5 ton,
  vilka används för icke-kommersiell transport av gods, |
| --- | --- |

i)

fordon eller en kombination av fordon med en högsta tillåtna vikt som inte överstiger
  3,5 ton,
  vilka används för icke-kommersiell transport av gods,

| j) | kommersiella fordon som betraktas som veteranfordon enligt lagstiftningen i den medlemsstat där de körs och som används för icke-kommersiell transport av personer eller gods, |
| --- | --- |

j)

kommersiella fordon som betraktas som veteranfordon enligt lagstiftningen i den medlemsstat där de körs och som används för icke-kommersiell transport av personer eller gods,

| k) | fordon som används vid avloppsunderhåll, översvämningsskydd, vatten-, gas- och elförsörjning, underhåll och kontroll av allmänna vägar, avfallshantering, teleservice, radio- och televisionssändning samt pejling av mottagare/sändare av radio- eller televisionssignaler, |
| --- | --- |

k)

fordon som används vid avloppsunderhåll, översvämningsskydd, vatten-, gas- och elförsörjning, underhåll och kontroll av allmänna vägar, avfallshantering, teleservice, radio- och televisionssändning samt pejling av mottagare/sändare av radio- eller televisionssignaler,

| l) | fordonskombinationer där dragfordonets högsta tillåtna vikt inte överstiger 3,5 ton och som används för transport av material, utrustning eller maskiner, som krävs för att föraren skall kunna utföra sitt arbete och som endast används inom en radie av 100 kilometer från förarens företag, förutsatt att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift. |
| --- | --- |

l)

fordonskombinationer där dragfordonets högsta tillåtna vikt inte överstiger 3,5 ton och som används för transport av material, utrustning eller maskiner, som krävs för att föraren skall kunna utföra sitt arbete och som endast används inom en radie av 100 kilometer från förarens företag, förutsatt att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift.

Artikel 4

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”vägtransport”: all körning helt eller delvis på offentlig väg med ett lastat eller olastat fordon som används för transport av personer eller gods. |
| --- | --- |

a)

”vägtransport”: all körning helt eller delvis på offentlig väg med ett lastat eller olastat fordon som används för transport av personer eller gods.

| b) | ”fordon”: motorfordon, dragfordon, släpvagn och påhängsvagn eller en kombination av dessa fordon, enligt följande definitioner:






  — | ”motorfordon”: fordon som färdas på väg av egen kraft, som inte permanent går på räls och som normalt används för transport av personer eller gods. |
| --- | --- | --- |

b)

”fordon”: motorfordon, dragfordon, släpvagn och påhängsvagn eller en kombination av dessa fordon, enligt följande definitioner:

—

”motorfordon”: fordon som färdas på väg av egen kraft, som inte permanent går på räls och som normalt används för transport av personer eller gods.

| — | ”dragfordon”: fordon som färdas på väg av egen kraft, som inte permanent går på räls och som är speciellt konstruerat för att dra, skjuta eller på annat sätt förflytta släpvagnar, påhängsvagnar, anordningar eller maskiner. |
| --- | --- |

—

”dragfordon”: fordon som färdas på väg av egen kraft, som inte permanent går på räls och som är speciellt konstruerat för att dra, skjuta eller på annat sätt förflytta släpvagnar, påhängsvagnar, anordningar eller maskiner.

| — | ”släpvagn”: fordon konstruerat för att kopplas till motor- eller dragfordon. |
| --- | --- |

—

”släpvagn”: fordon konstruerat för att kopplas till motor- eller dragfordon.

| — | ”påhängsvagn”: släpvagn utan framaxel, kopplad på sådant sätt att en avsevärd del av dess egen vikt och lastens vikt bärs av motor- eller dragfordonet. |
| --- | --- |

—

”påhängsvagn”: släpvagn utan framaxel, kopplad på sådant sätt att en avsevärd del av dess egen vikt och lastens vikt bärs av motor- eller dragfordonet.

| c) | ”förare”: person som kör
  ett fordon,
  även under kort tid, eller som medföljer i ett fordon
  i syfte att köra fordonet. |
| --- | --- |

c)

”förare”: person som kör
  ett fordon,
  även under kort tid, eller som medföljer i ett fordon
  i syfte att köra fordonet.

| d) | ”rast”: tidsperiod under vilken föraren inte får köra eller utföra något annat arbete och som endast skall utnyttjas för återhämtning. |
| --- | --- |

d)

”rast”: tidsperiod under vilken föraren inte får köra eller utföra något annat arbete och som endast skall utnyttjas för återhämtning.

| e) | ”annat arbete”: all verksamhet som definieras som arbetstid i artikel 3 a i direktiv 2002/15/EG utom ”körning”, samt arbete för samma eller annan arbetsgivare inom eller utanför transportsektorn. |
| --- | --- |

e)

”annat arbete”: all verksamhet som definieras som arbetstid i artikel 3 a i direktiv 2002/15/EG utom ”körning”, samt arbete för samma eller annan arbetsgivare inom eller utanför transportsektorn.

| f) | ”vila”: sammanhängande tidsperiod under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid. |
| --- | --- |

f)

”vila”: sammanhängande tidsperiod under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid.

| g) | ”dygnsvila”: tidsperiod under dygnet under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid och som består av antingen ”normal dygnsvila” eller ”reducerad dygnsvila”.






  — | ”normal dygnsvila”: sammanhängande viloperiod om minst
  tolv timmar
  . Alternativt kan den normala dygnsvilan tas ut i två perioder, den första bestående av minst tre tim mars sammanhängande vila och den andra perioden av minst nio tim mars sammanhängande vila. |
| --- | --- | --- |

g)

”dygnsvila”: tidsperiod under dygnet under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid och som består av antingen ”normal dygnsvila” eller ”reducerad dygnsvila”.

—

”normal dygnsvila”: sammanhängande viloperiod om minst
  tolv timmar
  . Alternativt kan den normala dygnsvilan tas ut i två perioder, den första bestående av minst tre tim mars sammanhängande vila och den andra perioden av minst nio tim mars sammanhängande vila.

| — | ”reducerad dygnsvila”: sammanhängande viloperiod om minst nio men mindre än tolv timmar. |
| --- | --- |

—

”reducerad dygnsvila”: sammanhängande viloperiod om minst nio men mindre än tolv timmar.

| h) | ”veckovila”: sammanhängande viloperiod under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid, vilken består av antingen normal veckovila eller reducerad veckovila.






  — | ”normal veckovila”: sammanhängande viloperiod om minst 45 timmar. |
| --- | --- | --- |

h)

”veckovila”: sammanhängande viloperiod under vilken föraren fritt kan förfoga över sin tid, vilken består av antingen normal veckovila eller reducerad veckovila.

—

”normal veckovila”: sammanhängande viloperiod om minst 45 timmar.

| — | ”reducerad veckovila”: sammanhängande viloperiod om mindre än 45 timmar
  som
  kan förkortas
  till minst 36 sammanhängande timmar om den tas där fordonet är stationerat eller på förarens hemort eller
  till minst 24 sammanhängande timmar
  om den tas utanför dessa platser. För långdistansförare kan kompensationstid tas ut inom tre veckor. |
| --- | --- |

—

”reducerad veckovila”: sammanhängande viloperiod om mindre än 45 timmar
  som
  kan förkortas
  till minst 36 sammanhängande timmar om den tas där fordonet är stationerat eller på förarens hemort eller
  till minst 24 sammanhängande timmar
  om den tas utanför dessa platser. För långdistansförare kan kompensationstid tas ut inom tre veckor.

| i) | ”vecka”: tidsperiod mellan 0.00 på måndag och 24.00 på söndag. |
| --- | --- |

i)

”vecka”: tidsperiod mellan 0.00 på måndag och 24.00 på söndag.

| j) | ”körtid”: tid då en förare enligt färdskrivaren har kontroll över ett fordon och aktivt deltar i trafiken samt den tid som det tar för föraren att köra till det ställe där arbetet skall utföras eller fordonet finns om färden sker med ett fordon som föraren själv kör och sträckan överskrider 100 kilometer. |
| --- | --- |

j)

”körtid”: tid då en förare enligt färdskrivaren har kontroll över ett fordon och aktivt deltar i trafiken samt den tid som det tar för föraren att köra till det ställe där arbetet skall utföras eller fordonet finns om färden sker med ett fordon som föraren själv kör och sträckan överskrider 100 kilometer.

| k) | ”daglig körtid”: sammanlagd körtid mellan slutet på en dygnsvila och början på nästa dygnsvila eller mellan en period av dygnsvila och en period av veckovila. |
| --- | --- |

k)

”daglig körtid”: sammanlagd körtid mellan slutet på en dygnsvila och början på nästa dygnsvila eller mellan en period av dygnsvila och en period av veckovila.

| l) | ”körtid per vecka”: sammanlagd körtid under en vecka. |
| --- | --- |

l)

”körtid per vecka”: sammanlagd körtid under en vecka.

| m) | ”högsta tillåtna vikt”: högsta tillåtna vikt för ett körklart och fullt lastat fordon. |
| --- | --- |

m)

”högsta tillåtna vikt”: högsta tillåtna vikt för ett körklart och fullt lastat fordon.

| n) | ”linjetrafik för persontransporter”: nationell och internationell trafik enligt definitionen i artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 684/92 av den 16 mars 1992 om gemensamma regler för internationell persontransport med buss. (9) |
| --- | --- |

n)

”linjetrafik för persontransporter”: nationell och internationell trafik enligt definitionen i artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 684/92 av den 16 mars 1992 om gemensamma regler för internationell persontransport med buss. (9)

| o) | ”multibemanning”: bemanning av ett fordon där minst två förare medföljer fordonet för att köra det under en körperiod mellan två på varandra följande perioder av dygnsvila eller mellan en period av dygnsvila och en period av veckovila. Närvaron av en eller flera ytterligare förare är frivillig under den första
  och den sista
  timmen av multibemanning, men obligatorisk för den återstående perioden. |
| --- | --- |

o)

”multibemanning”: bemanning av ett fordon där minst två förare medföljer fordonet för att köra det under en körperiod mellan två på varandra följande perioder av dygnsvila eller mellan en period av dygnsvila och en period av veckovila. Närvaron av en eller flera ytterligare förare är frivillig under den första
  och den sista
  timmen av multibemanning, men obligatorisk för den återstående perioden.

| p) | ”transportföretag”: fysiska och juridiska personer, sammanslutningar eller grupper av personer som inte är juridiska personer med eller utan vinstdrivande syfte samt offentliga organ, antingen med egen ställning som juridisk person eller underställda en myndighet med sådan ställning, vilka utför vägtransporter, oberoende av om detta sker för egen räkning eller mot betalning eller annan ersättning. |
| --- | --- |

p)

”transportföretag”: fysiska och juridiska personer, sammanslutningar eller grupper av personer som inte är juridiska personer med eller utan vinstdrivande syfte samt offentliga organ, antingen med egen ställning som juridisk person eller underställda en myndighet med sådan ställning, vilka utför vägtransporter, oberoende av om detta sker för egen räkning eller mot betalning eller annan ersättning.

| q) | ”körperiod”: den sammanlagda körtiden från det att föraren börjar köra efter en viloperiod eller en föreskriven rast till dess att han tar en viloperiod eller en föreskriven rast. Körperioden får vara oavbruten eller avbruten. |
| --- | --- |

q)

”körperiod”: den sammanlagda körtiden från det att föraren börjar köra efter en viloperiod eller en föreskriven rast till dess att han tar en viloperiod eller en föreskriven rast. Körperioden får vara oavbruten eller avbruten.

| r) | ”föreskriven rast”: en minst femton minuter lång sammanhängande rast med minst fem minuter per halvtimme, eller del av denna, av den sammanlagda körtiden, när den föreskrivna rasten inleds. |
| --- | --- |

r)

”föreskriven rast”: en minst femton minuter lång sammanhängande rast med minst fem minuter per halvtimme, eller del av denna, av den sammanlagda körtiden, när den föreskrivna rasten inleds.

KAPITEL II

Besättning, körtider, raster och viloperioder

Artikel 5

1.   Lägsta ålder för konduktörer skall vara 18 år.

2.   Lägsta ålder för förarbiträden skall vara 18 år. Medlemsstaterna får emellertid sänka förarbiträdenas lägsta ålder till 16 år

| a) | vid vägtransporter som utförs inom en medlemsstat inom en radie av 50 km från den ort där fordonet är stationerat, inbegripet kommuner vars centrum är belägna inom denna radie, |
| --- | --- |

a)

vid vägtransporter som utförs inom en medlemsstat inom en radie av 50 km från den ort där fordonet är stationerat, inbegripet kommuner vars centrum är belägna inom denna radie,

| b) | om det sker i yrkesutbildningssyfte, och |
| --- | --- |

b)

om det sker i yrkesutbildningssyfte, och

| c) | om det står i överensstämmelse med nationella arbetsrättsliga regler. |
| --- | --- |

c)

om det står i överensstämmelse med nationella arbetsrättsliga regler.

Artikel 6

1.   Den dagliga körtiden får inte överstiga nio timmar.

Den dagliga körtiden får emellertid utsträckas till tio timmar högst två gånger under en vecka.

2.   Körtiden under en vecka får inte överstiga 56 timmar och får inte leda till att den maximala veckoarbetstiden enligt direktiv 2002/15/EG överskrids.

3.   Den sammanlagda körtiden under två på varandra följande veckor får inte överstiga 90 timmar.

4.   Till daglig körtid och körtid per vecka skall räknas all körtid på gemenskapens territorium eller i ett tredjeland.

5.   En förare skall som ”annat arbete” registrera all tid enligt beskrivningen i artikel 4 e och all tid som han kör ett fordon som används för kommersiella transporter vilka inte omfattas av denna förordning samt registrera alla perioder av ”tillgänglighet” enligt definitionen i artikel 15.3 c i förordning (EEG) nr 3821/85 sedan sin senaste dygns- eller veckovila. Denna registrering skall göras antingen för hand på ett diagramblad, eller på en utskrift, eller genom användning av funktionen att för hand föra in uppgifter i färdskrivaren.

Artikel 7

Efter en körperiod på fyra och en halv timme skall föraren ta en sammanhängande rast på minst fyrtiofem minuter, såvida han/hon inte tar en viloperiod.

Denna rast får bytas ut mot raster om minst 15 minuter, fördelade under körtiden eller omedelbart efter denna, så att punkt 1 iakttas och det är garanterat att totalt 45 minuter tas ut under och/eller omedelbart efter en körtid på 4,5 timmar.

Artikel 8

1.   En förare skall ta ut dygns- och veckovila.

2.   Föraren skall ha tagit en ny dygnsvila inom varje 24-timmarsperiod efter slutet på föregående dygnsvila eller veckovila.

Om den dygnsvila som ingår i 24-timmarsperioden uppgår till minst nio men färre än
  tolv timmar
  , skall dygnsvilan i fråga betraktas som reducerad dygnsvila.

3.   En dygnsvila får förlängas till en normal veckovila eller en reducerad veckovila.

4.   En förare får ha högst tre perioder av reducerad dygnsvila mellan två veckovilor.

5.   Trots vad som föreskrivs i punkt 2 skall förare av fordon med multibemanning ta en ny dygnsvila på minst nio timmar senast 30 timmar efter den föregående dygns- eller veckovilan.

6.   Under två på varandra följande veckor skall en förare ta minst

| — | två normala veckovilor, eller |
| --- | --- |

—

två normala veckovilor, eller

| — | en normal veckovila och en reducerad veckovila om minst 24 timmar - minskningen skall dock kompenseras genom en motsvarande sammanhängande viloperiod som skall tas ut före utgången av den tredje veckan efter veckan i fråga. |
| --- | --- |

—

en normal veckovila och en reducerad veckovila om minst 24 timmar - minskningen skall dock kompenseras genom en motsvarande sammanhängande viloperiod som skall tas ut före utgången av den tredje veckan efter veckan i fråga.

En veckovila skall inledas senast efter sex 24-tim marsperioder räknat från slutet av föregående veckovila.

7.
     
  Med undantag från detta är det vid persontransporter tillåtet att inleda veckovilan senast tolv tjugofyratim marsperioder efter den föregående veckovilan, varvid två normala sammanhängande veckovilor och en reducerad veckovila skall beviljas. Den sammanlagda körtiden under dessa tolv tjugofyratim marsperioder får inte överstiga 90 timmar.

8.   Varje vila som tas ut som kompensation för en reducerad veckovila skall tas ut tillsammans med en annan viloperiod på minst nio timmar.

9.   
  Dygnsvilor på
  annan ort än där fordonet är stationerat eller där föraren har sin hemort får tillbringas i ett fordon, om detta är utrustat med ändamålsenliga sovmöjligheter för varje förare och fordonet står stilla.

10.   En period av veckovila som börjar under en vecka och fortsätter in på följande vecka får hänföras till endera av dessa veckor, men inte till båda.

Artikel 9

1.   Trots vad som föreskrivs i artikel 8 får förare som medföljer ett fordon som transporteras med färja eller järnväg och som tar ut sin normala dygnsvila avbryta viloperioden högst två gånger och ägna sig åt andra aktiviteter i totalt högst en timme.

2.   Under den normala dygnsvila som avses i punkt 1 skall föraren ha tillgång till en sovbrits eller liggplats.

KAPITEL III

Företagets ansvar

Artikel 10

1.   Transportföretagets betalning till förare som är anställda eller som står till företagets förfogande får inte, även om det sker i form av bonus eller lönetillägg, beräknas på grundval av tillryggalagda sträckor och/eller transporterad
  godsmängd.

2.   Transportföretaget skall organisera det arbete som avses i punkt 1 så att föraren kan följa förordning (EEG) nr 3821/85 och kapitel II i den här förordningen. Transportföretaget skall informera föraren på lämpligt sätt och regelbundet kontrollera att förordning (EEG) nr 3821/85 och kapitel II i den här förordningen följs.

3.   Ett transportföretag skall vara ansvarigt för överträdelser som begåtts av företagets förare
  för företagets räkning,
  även om överträdelsen har begåtts i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland.

Utan att det påverkar medlemsstaternas rätt att hålla transportföretag fullt ansvariga får medlemsstaterna göra detta ansvar avhängigt av företagets överträdelse av punkterna 1 och 2. Medlemsstaterna får ta i beaktande alla bevis för att transportföretaget inte rimligtvis kan hållas ansvarigt för den överträdelse som begåtts.

4.   Företag, befraktare, speditörer, researrangörer, huvudentreprenörer, underentreprenörer och uthyrningsföretag för förare skall se till att avtalade transporttidsscheman är förenliga med denna förordning.

5.
     
  Transportföretaget är i enlighet med artikel 9 b i direktiv 2002/15/EG skyldigt att föra register över förarnas arbetstider. De skall därför vidta ändamålsenliga åtgärder för att få kännedom om den totala arbetstiden, även för förare som arbetar för flera olika arbetsgivare eller endast tillfälligt står till företagets förfogande.

| 6. | a) | Transportföretag som använder fordon utrustade med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I B till förordning (EEG) nr 3821/85 och som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde skall






  i) | se till att alla uppgifter överförs från fordonsenheten och förarkortet så regelbundet som det föreskrivs av medlemsstaten och överföra relevanta uppgifter oftare för att garantera att alla uppgifter om aktiviteter som genomförts av eller för det berörda företaget överförs, |
| --- | --- | --- | --- |

6.

a)

Transportföretag som använder fordon utrustade med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I B till förordning (EEG) nr 3821/85 och som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde skall

i)

se till att alla uppgifter överförs från fordonsenheten och förarkortet så regelbundet som det föreskrivs av medlemsstaten och överföra relevanta uppgifter oftare för att garantera att alla uppgifter om aktiviteter som genomförts av eller för det berörda företaget överförs,

| ii) | se till att alla uppgifter som överförs, både från fordonsenheten och från förarkortet, bevaras under minst tolv månader från och med registreringsdagen; sådana uppgifter skall på begäran av en kontrolltjänsteman vara tillgängliga, antingen direkt eller på distans, från företagets lokaler. |
| --- | --- |

ii)

se till att alla uppgifter som överförs, både från fordonsenheten och från förarkortet, bevaras under minst tolv månader från och med registreringsdagen; sådana uppgifter skall på begäran av en kontrolltjänsteman vara tillgängliga, antingen direkt eller på distans, från företagets lokaler.

b)

I denna punkt skall ”överföring” tolkas i enlighet med definitionen i avsnitt I led s i bilaga 1 B i förordning (EEG) nr 3821/85.

c)

Den maximala längden på perioden för vilken relevanta uppgifter skall överföras enligt led a i skall fastställas av kommissionen i överensstämmelse med det rådgivande förfarande som avses i artikel 24.2.

KAPITEL IV

Undantag

Artikel 11

Utan att det skall påverka tillämpningen av ingångna och gällande kollektivavtal eller andra avtal mellan arbetsmarknadens parter får en medlemsstat
  föreskriva högre minimigränser för raster och viloperioder och lägre maximigränser för körtid än dem som anges i artiklarna 6 till 9 för vägtransporter som utförs helt på dess territorium. Bestämmelserna i denna förordning skall emellertid vara fortsatt tillämpliga på förare i internationell trafik.

Artikel 12

Om det är förenligt med trafiksäkerheten och det behövs för att fordonet skall nå fram till en lämplig plats att stanna på, får föraren avvika från artiklarna 6 till 9 i den utsträckning som krävs för att tillgodose personers, fordonets och lastens säkerhet. Föraren skall ange skälen för en sådan avvikelse för hand på ett färdskrivardiagramblad eller på en utskrift från färdskrivaren eller i sin tjänstgöringslista senast då han når fram till en lämplig plats att stanna på.

Artikel 13

1.   Om det är förenligt med de mål som fastställs i artikel 1, får varje medlemsstat inom sitt eget territorium, eller efter överenskommelse med en annan medlemsstat inom dess territorium, medge undantag från föreskrifterna i artiklarna 5 till 9 för transporter enligt följande:

| a) | Fordon som ägs eller hyrs utan förare av statliga myndigheter för att utföra vägtransporter som inte konkurrerar med privata transportföretag. |
| --- | --- |

a)

Fordon som ägs eller hyrs utan förare av statliga myndigheter för att utföra vägtransporter som inte konkurrerar med privata transportföretag.

| b) | Fordon som används eller hyrs utan förare av jordbruks-, trädgårds-, skogs-, uppfödnings- eller fiskeriföretag för godstransporter inom ramen för företagets egen verksamhet inom en radie av högst 100 kilometer från företagets etableringsort. |
| --- | --- |

b)

Fordon som används eller hyrs utan förare av jordbruks-, trädgårds-, skogs-, uppfödnings- eller fiskeriföretag för godstransporter inom ramen för företagets egen verksamhet inom en radie av högst 100 kilometer från företagets etableringsort.

| c) | Jordbruksmaskiner och skogsbruksmaskiner som används i jordbruks- och skogsbruksverksamhet, inom en radie av upp till 100 kilometer från det företags etableringsort som äger, hyr eller leasar fordonet. |
| --- | --- |

c)

Jordbruksmaskiner och skogsbruksmaskiner som används i jordbruks- och skogsbruksverksamhet, inom en radie av upp till 100 kilometer från det företags etableringsort som äger, hyr eller leasar fordonet.

| d) | Fordon som används av personer som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster i enlighet med definitionen i artikel 2.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (10) för leveranser inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten eller för transport av material eller utrustning som föraren använder i sitt arbete. Sådana fordon får endast användas inom en radie av 50 km från företagets etableringsort och på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift.
  Medlemsstaterna får införa sådana undantag beroende på enskilda förhållanden. |
| --- | --- |

d)

Fordon som används av personer som tillhandahåller samhällsomfattande tjänster i enlighet med definitionen i artikel 2.13 i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/67/EG av den 15 december 1997 om gemensamma regler för utvecklingen av gemenskapens inre marknad för posttjänster och för förbättring av kvaliteten på tjänsterna (10) för leveranser inom ramen för den samhällsomfattande tjänsten eller för transport av material eller utrustning som föraren använder i sitt arbete. Sådana fordon får endast användas inom en radie av 50 km från företagets etableringsort och på villkor att körningen av fordonen inte utgör förarens huvudsakliga uppgift.
  Medlemsstaterna får införa sådana undantag beroende på enskilda förhållanden.

| e) | Fordon som uteslutande används på öar med en areal av högst 2 300 km2 vilka inte är förenade med landet i övrigt med broar, vadställen eller tunnlar öppna för motorfordon. |
| --- | --- |

e)

Fordon som uteslutande används på öar med en areal av högst 2 300 km2 vilka inte är förenade med landet i övrigt med broar, vadställen eller tunnlar öppna för motorfordon.

| f) | Fordon som används för godstransporter inom en radie av 50 kilometer från företagets etableringsort och som drivs med hjälp av naturgas, flytande gas eller el, vars högsta tillåtna vikt, inklusive eventuellt släp eller påhängsvagn, inte överstiger 7,5 ton. |
| --- | --- |

f)

Fordon som används för godstransporter inom en radie av 50 kilometer från företagets etableringsort och som drivs med hjälp av naturgas, flytande gas eller el, vars högsta tillåtna vikt, inklusive eventuellt släp eller påhängsvagn, inte överstiger 7,5 ton.

| g) | Fordon som används för övningskörning och förarprov för erhållande av körkort eller yrkeskompetensbevis, förutsatt att fordonet inte används för kommersiell transport av gods eller
  passagerare. |
| --- | --- |

g)

Fordon som används för övningskörning och förarprov för erhållande av körkort eller yrkeskompetensbevis, förutsatt att fordonet inte används för kommersiell transport av gods eller
  passagerare.

| h) | Fordon
  med mellan 10 och 17 sittplatser som uteslutande används för icke-kommersiell
  persontransport. |
| --- | --- |

h)

Fordon
  med mellan 10 och 17 sittplatser som uteslutande används för icke-kommersiell
  persontransport.

| i) | Särskilt
  utrustade fordon för mobila projekt, vars främsta syfte är att användas som undervisningshjälpmedel när de är stationära. |
| --- | --- |

i)

Särskilt
  utrustade fordon för mobila projekt, vars främsta syfte är att användas som undervisningshjälpmedel när de är stationära.

| j) | Fordon som används för uppsamling av mjölk från bondgårdar och för återlämning till bondgårdar av mjölkbehållare eller mjölkprodukter avsedda för djurfoder. |
| --- | --- |

j)

Fordon som används för uppsamling av mjölk från bondgårdar och för återlämning till bondgårdar av mjölkbehållare eller mjölkprodukter avsedda för djurfoder.

| k) | Specialfordon för transport av pengar och/eller värdeföremål. |
| --- | --- |

k)

Specialfordon för transport av pengar och/eller värdeföremål.

| l) | Fordon som används för transport av djuravfall eller djurkadaver som inte är avsedda som människoföda. |
| --- | --- |

l)

Fordon som används för transport av djuravfall eller djurkadaver som inte är avsedda som människoföda.

| m) | Fordon som enbart används på vägar inom knutpunktsanläggningar såsom hamnar, intermodala terminaler och järnvägsterminaler. |
| --- | --- |

m)

Fordon som enbart används på vägar inom knutpunktsanläggningar såsom hamnar, intermodala terminaler och järnvägsterminaler.

| n) | Fordon som används för transport av levande djur från lantgårdar till lokala marknader och omvänt eller från marknader till lokala slakterier. |
| --- | --- |

n)

Fordon som används för transport av levande djur från lantgårdar till lokala marknader och omvänt eller från marknader till lokala slakterier.

2.   Medlemsstaterna skall informera kommissionen om undantag som har medgivits enligt punkt 1 och kommissionen skall informera de övriga medlemsstaterna om detta.

3.   Under förutsättning att de mål som anges i artikel 1 inte äventyras och att adekvat skydd för förarna tillhandahålls får en medlemsstat med kommissionens förhandsgodkännande inom sitt eget territorium medge undantag från denna förordning för fordon som används i på förhand fastställda områden med en befolkningstäthet under fem personer per kvadratkilometer, i följande fall:

| — | Undantag avseende raster för inhemsk linjetrafik för persontransporter, där tidtabellen bekräftas av myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Undantag avseende raster för inhemsk linjetrafik för persontransporter, där tidtabellen bekräftas av myndigheterna.

| — | När det i bestämmelserna om undantag i denna förordning fastställs en begränsad körradie på högst 100 kilometer för sådan inhemsk godstrafik på väg, för egen räkning eller för uthyrning eller mot ersättning, som inte påverkar den inre marknaden och som behövs för att bibehålla vissa industrisektorer på det berörda territoriet. |
| --- | --- |

—

När det i bestämmelserna om undantag i denna förordning fastställs en begränsad körradie på högst 100 kilometer för sådan inhemsk godstrafik på väg, för egen räkning eller för uthyrning eller mot ersättning, som inte påverkar den inre marknaden och som behövs för att bibehålla vissa industrisektorer på det berörda territoriet.

En vägtransport får med detta undantag omfatta en körning till ett område med en befolkningstäthet på minst fem personer per kvadratkilometer i enda syfte att inleda eller avsluta körningen. Sådana åtgärder skall vara proportionerliga till sin art och sitt omfång.

Artikel 14

1.   Under förutsättning att de mål som anges i artikel 1 inte äventyras får medlemsstaterna, efter tillstånd från kommissionen, medge undantag från tillämpningen av artiklarna 6 till 9 i denna förordning för transporter som genomförs under extraordinära omständigheter.

2.   I brådskande fall får medlemsstaterna medge tillfälligt undantag under högst 30 dagar, vilket omgående skall meddelas kommissionen.

3.   Kommissionen skall underrätta de övriga medlemsstaterna om undantag som medgivits enligt denna artikel.

Artikel 15

Medlemsstaterna skall se till att förarna till de fordon som anges i artikel 3a omfattas av nationella regler som ger tillräckligt skydd vad gäller tillåtna körtider, obligatoriska raster och viloperioder.

KAPITEL V

Kontrollförfaranden och påföljder

Artikel 16

1.
     
  Det lägsta antalet kontroller som skall utföras i medlemsstaterna skall uppgå till minst 2 procent av alla dagar under vilka arbete utförts från och med den 1 januari 2007, 3 procent från och med den 1 januari 2009 och 4 procent från och med den 1 januari 2011. Det sista skedet träder endast i kraft om de statistiska uppgifterna visar att i genomsnitt över 90 procent av alla kontrollerade fordon utrustats med digital färdskrivare.

2.   Om fordonet inte är utrustat med färdskrivare i enlighet med förordning (EEG) nr 3821/85, skall punkterna 3 och 4 i den här artikeln gälla

| a) | i nationell linjetrafik för persontransporter, och |
| --- | --- |

a)

i nationell linjetrafik för persontransporter, och

| b) | i internationell linjetrafik för persontransporter, där linjelängden är högst 100 kilometer och slutstationerna är belägna högst 50 kilometer fågelvägen från en gräns mellan två medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

i internationell linjetrafik för persontransporter, där linjelängden är högst 100 kilometer och slutstationerna är belägna högst 50 kilometer fågelvägen från en gräns mellan två medlemsstater.

3.   Transportföretaget skall upprätta en tidtabell och en tjänstgöringslista för varje enskild förare med namn, tjänstgöringsort och i förväg fastställt schema för olika perioder av körning, annat arbete samt raster och tillgänglighet.

Varje förare av sådan trafik som avses i punkt 2 skall medföra ett utdrag ur tjänstgöringslistan och en kopia av tidtabellen.

4.   Tjänstgöringslistan skall

| a) | innehålla samtliga uppgifter i punkt 3 för en period som minst omfattar de närmast 28 föregående dagarna; dessa uppgifter skall uppdateras regelbundet, dock minst en gång i månaden, |
| --- | --- |

a)

innehålla samtliga uppgifter i punkt 3 för en period som minst omfattar de närmast 28 föregående dagarna; dessa uppgifter skall uppdateras regelbundet, dock minst en gång i månaden,

| b) | vara undertecknad av transportföretagets chef eller dennes företrädare, |
| --- | --- |

b)

vara undertecknad av transportföretagets chef eller dennes företrädare,

| c) | bevaras av transportföretaget i ett år efter utgången av den period som den omfattar; företaget skall, om en förare begär det, lämna ett utdrag ur hans tjänstgöringslista, och |
| --- | --- |

c)

bevaras av transportföretaget i ett år efter utgången av den period som den omfattar; företaget skall, om en förare begär det, lämna ett utdrag ur hans tjänstgöringslista, och

| d) | på begäran uppvisas för och överlämnas till behörig kontrolltjänsteman. |
| --- | --- |

d)

på begäran uppvisas för och överlämnas till behörig kontrolltjänsteman.

Artikel 17

1.   För att kommissionen vartannat år skall kunna utarbeta en rapport om tillämpningen av denna förordning och förordning (EEG) nr 3821/85 och om utvecklingen inom de aktuella verksamhetsområdena, skall medlemsstaterna tillställa kommissionen nödvändig information på den enhetliga blankett som finns i beslut 93/173/EEG (11).

2.   Denna information skall överlämnas till kommissionen senast den 30 september efter utgången av den tvåårsperiod som rapporten omfattar.

3.
     
  Av rapporten skall det framgå hur undantagsbestämmelserna i artiklarna 3 och 13 utnyttjats. Vid behov skall kommissionen därefter lägga fram ett förslag till ändring av nämnda undantagsbestämmelser.

4.   Kommissionen skall lägga fram rapporten för Europaparlamentet och rådet senast 13 månader efter utgången av den tvåårsperiod som rapporten omfattar.

Artikel 18

Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning.

Artikel 19

1.   Medlemsstaterna skall
  på förslag av kommissionen
  fastställa
  gemensamma kategorier av
  överträdelser av bestämmelserna i denna förordning och förordning (EEG) nr 3821/85
  , som utifrån svårighetsgraden skall indelas i olika underkategorier. Medlemsstaterna skall fastställa påföljder för dessa överträdelser
  och skall vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de genomförs. Dessa påföljder skall vara effektiva, proportionella, avskräckande och icke-diskriminerande. Ingen överträdelse av denna förordning eller förordning (EEG) nr 3821/85 skall bli föremål för mer än en påföljd eller mer än ett förfarande. Medlemsstaterna skall anmäla dessa åtgärder och regler om påföljder till kommissionen senast det datum som fastställs i artikel 29.2. Kommissionen skall därefter underrätta medlemsstaterna om detta.

2.   En medlemsstat skall göra det möjligt för de behöriga myndigheterna att utdöma påföljder för företag och/eller förare för sådana överträdelser av denna förordning som upptäcks inom den berörda medlemsstatens territorium, om ingen påföljd tidigare har utdömts för överträdelsen, även om överträdelsen har begåtts i en annan medlemsstat eller i ett tredjeland.

Om en överträdelse som upptäcks

| — | inte begicks på den berörda medlemsstatens territorium, och |
| --- | --- |

—

inte begicks på den berörda medlemsstatens territorium, och

| — | har begåtts av ett företag som är etablerat i, eller en förare vars anställningsort ligger i en annan medlemsstat eller ett tredjeland, |
| --- | --- |

—

har begåtts av ett företag som är etablerat i, eller en förare vars anställningsort ligger i en annan medlemsstat eller ett tredjeland,

får den berörda medlemsstaten fram till den 1 januari 2009, i stället för att utdöma en påföljd, rapportera omständigheterna kring överträdelsen till den behöriga myndigheten i den medlemsstat eller det tredjeland där företaget är etablerat, eller där föraren har sin anställningsort.

3.   När en medlemsstat inleder ett förfarande eller utdömer påföljder för en viss överträdelse, skall den skriftligen lägga fram vederbörliga bevis om detta för föraren.

4.   Medlemsstaterna skall se till att ett system med proportionella påföljder, som kan inkludera ekonomiska påföljder, är i kraft om överträdelser av denna förordning eller förordning (EEG) nr 3821/85 har konstaterats hos ett företag eller dess samverkande befraktare, speditörer, researrangörer, huvudentreprenörer, underentreprenörer eller uthyrningsföretag.

Artikel 20

1.   Föraren skall bevara alla bevis på påföljder eller inledda förfaranden som lagts fram av en medlemsstat, till dess att samma överträdelse av denna förordning inte längre kan leda till ett andra förfarande eller en andra påföljd i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

2.   Föraren skall på begäran kunna lägga fram de bevis som avses i punkt 1.

3.   En förare som är anställd av eller står till förfogande för mer än ett transportföretag skall lämna tillräcklig information till vart och ett av företagen, så att de kan följa föreskrifterna i kapitel II.

Artikel 21

De påföljder som medlemsstaterna kan införa
  skall
  omfatta ett tillfälligt körförbud för det berörda fordonet
  fram till dess att orsaken till överträdelsen har åtgärdats. Medlemsstaterna kan tvinga föraren att ta ut en dygnsvila. Om ett fördrag är etablerat i en medlemsstat får denna medlemsstat också tillämpa definitiv indragning, tillfällig indragning eller inskränkning av ett företags trafiktillstånd, eller av en förares körkort. Den kommitté som avses i artikel 24.1 skall utarbeta riktlinjer för att främja en harmoniserad tillämpning av denna artikel.

Artikel 22

1.   Medlemsstaterna skall bistå varandra vid denna förordnings tillämpning och vid kontrollen av efterlevnaden.

2.   Medlemsstaternas behöriga myndigheter skall regelbundet översända till varandra all tillgänglig information om

| a) | överträdelser av föreskrifterna i kapitel II som begåtts av personer som inte är bosatta i den ifrågavarande medlemsstaten och de påföljder som dessa överträdelser medfört, |
| --- | --- |

a)

överträdelser av föreskrifterna i kapitel II som begåtts av personer som inte är bosatta i den ifrågavarande medlemsstaten och de påföljder som dessa överträdelser medfört,

| b) | påföljder utdömda av en medlemsstat mot personer som är bosatta i staten för överträdelser som begåtts i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

påföljder utdömda av en medlemsstat mot personer som är bosatta i staten för överträdelser som begåtts i andra medlemsstater.

3.   Medlemsstaterna skall regelbundet översända relevanta uppgifter om sin nationella tolkning och tilllämpning av förordningens bestämmelser till kommissionen, som skall göra denna information tillgänglig i elektronisk form för andra medlemsstater.

4.
     
  Kommissionen skall underlätta dialogen mellan medlemsstaterna när det gäller nationell tolkning och tillämpning av denna förordning. Kommissionen skall senast den ... (12), i de nationella kontrollinstansernas intresse, lägga fram ett förslag som innehåller enhetliga normer för tolkning och tillämpning.

Artikel 23

Gemenskapen skall inleda de förhandlingar med tredjeländer som kan visa sig nödvändiga för att genomföra denna förordning.

Artikel 24

1.   Kommissionen skall biträdas av den kommitté som avses i artikel 18.1 i förordning (EEG) nr 3821/85.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artiklarna 7 och 8 i det beslutet.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 25

1.   Kommissionen skall på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ

| a) | granska ärenden där tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning skiljer sig åt, särskilt i fråga om körtider, raster och viloperioder, |
| --- | --- |

a)

granska ärenden där tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning skiljer sig åt, särskilt i fråga om körtider, raster och viloperioder,

| b) | förtydliga bestämmelserna i denna förordning för att de skall kunna tillämpas enhetligt. |
| --- | --- |

b)

förtydliga bestämmelserna i denna förordning för att de skall kunna tillämpas enhetligt.

2.   I de ärenden som avses i punkt 1 skall kommissionen fatta beslut om en rekommenderad tillämpning i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. Kommissionen skall meddela Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna sitt beslut.

KAPITEL VI

Slutbestämmelser

Artikel 26

Förordning (EEG) nr 3821/85 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  I denna förordning skall de definitioner gälla som anges i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 av den ... [om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (13)]. |
| --- | --- |

1.

Artikel 2 skall ersättas med följande:

”Artikel 2

I denna förordning skall de definitioner gälla som anges i artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 av den ... [om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) 3821/85 och (EG) nr 2135/98 (13)].

| 2. | Artikel 3.1, 3.2 och 3.3 skall ersättas med följande:
  ”1.   Färdskrivare skall vara installerade och användas i fordon som är registrerade i en medlemsstat och som används för transporter på väg av passagerare eller gods, med undantag för sådana fordon som avses i artiklarna 3 och 16.2 i förordning (EG) nr .../2005+. Fordon som var undantagna från tilllämpningsområdet för förordning (EEG) nr 3820/85 men som inte längre är undantagna enligt förordning (EG) nr .../2005 skall senast den 31 december 2007 uppfylla detta krav.
  2.   Medlemsstaterna får undanta de fordon som avses i artikel 13.1 och 13.3 i förordning (EG) nr .../2005 från denna förordnings tillämpningsområde.
  3.   Medlemsstaterna får, med kommissionens tillstånd, från denna förordnings tillämpningsområde undanta fordon som används för de transporter som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr .../2005.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 3.1, 3.2 och 3.3 skall ersättas med följande:

”1.   Färdskrivare skall vara installerade och användas i fordon som är registrerade i en medlemsstat och som används för transporter på väg av passagerare eller gods, med undantag för sådana fordon som avses i artiklarna 3 och 16.2 i förordning (EG) nr .../2005+. Fordon som var undantagna från tilllämpningsområdet för förordning (EEG) nr 3820/85 men som inte längre är undantagna enligt förordning (EG) nr .../2005 skall senast den 31 december 2007 uppfylla detta krav.

2.   Medlemsstaterna får undanta de fordon som avses i artikel 13.1 och 13.3 i förordning (EG) nr .../2005 från denna förordnings tillämpningsområde.

3.   Medlemsstaterna får, med kommissionens tillstånd, från denna förordnings tillämpningsområde undanta fordon som används för de transporter som avses i artikel 14 i förordning (EG) nr .../2005.”

| 3. | Artikel 14.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Företaget skall bevara diagramblad och utskrifter, när utskrifter har gjorts för att uppfylla kraven i artikel 15.1, i kronologisk ordning och i läsbart format i minst ett år efter användandet och skall på begäran överlämna kopior till de berörda förarna. Företaget skall också lämna kopior av uppgifter som överförts från förarkorten till de berörda förare som begär detta samt utskrifterna av dessa kopior. Diagrambladen, utskrifterna och de överförda uppgifterna skall på begäran uppvisas för eller överlämnas till en behörig kontrolltjänsteman.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 14.2 skall ersättas med följande:

”2.   Företaget skall bevara diagramblad och utskrifter, när utskrifter har gjorts för att uppfylla kraven i artikel 15.1, i kronologisk ordning och i läsbart format i minst ett år efter användandet och skall på begäran överlämna kopior till de berörda förarna. Företaget skall också lämna kopior av uppgifter som överförts från förarkorten till de berörda förare som begär detta samt utskrifterna av dessa kopior. Diagrambladen, utskrifterna och de överförda uppgifterna skall på begäran uppvisas för eller överlämnas till en behörig kontrolltjänsteman.”

| 4. | Artikel 15 skall ändras på följande sätt:







  a) | I punkt 1 skall följande stycke läggas till:
  ”Om förarkortet är skadat, funktionsodugligt eller om föraren inte är i besittning av förarkortet, skall föraren






  i) | i början av sin körning skriva ut uppgifterna avseende det fordon som föraren kör och på den utskriften fylla i






  a) | uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts- eller körkortsnummer), inbegripet namnteckning, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 15 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall följande stycke läggas till:

”Om förarkortet är skadat, funktionsodugligt eller om föraren inte är i besittning av förarkortet, skall föraren

i)

i början av sin körning skriva ut uppgifterna avseende det fordon som föraren kör och på den utskriften fylla i

a)

uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts- eller körkortsnummer), inbegripet namnteckning,

| b) | de tidsperioder som avses i punkt 3 andra strecksatsen led b, c och d, |
| --- | --- |

b)

de tidsperioder som avses i punkt 3 andra strecksatsen led b, c och d,

| ii) | i slutet av körningen skriva ut alla uppgifter om de tidsperioder som registrerats av färdskrivaren, fylla i eventuella perioder där annat arbete har utförts, föraren har varit tillgänglig eller tagit ut viloperioder sedan utskriften gjordes vid avfärden, i den mån de inte registrerats av färdskrivaren, och på detta dokument lämna uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts-eller körkortsnummer), inbegripet förarens namnteckning.” |
| --- | --- |

ii)

i slutet av körningen skriva ut alla uppgifter om de tidsperioder som registrerats av färdskrivaren, fylla i eventuella perioder där annat arbete har utförts, föraren har varit tillgänglig eller tagit ut viloperioder sedan utskriften gjordes vid avfärden, i den mån de inte registrerats av färdskrivaren, och på detta dokument lämna uppgifter som gör det möjligt att identifiera föraren (namn, förarkorts-eller körkortsnummer), inbegripet förarens namnteckning.”

| b) | Punkt 2 andra stycket skall ersättas med följande:
  ”När en förare inte har kunnat använda den i fordonet installerade färdskrivaren på grund av att han lämnat fordonet, skall de tidsperioder som anges i punkt 3 andra strecksatsen led b, c och d






  i) | för fordon utrustade med färdskrivare i enlighet med bilaga I läsligt och utan att diagrambladet smutsas ned föras in på diagrambladet, antingen för hand eller genom automatisk registrering eller på annat sätt, eller |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 andra stycket skall ersättas med följande:

”När en förare inte har kunnat använda den i fordonet installerade färdskrivaren på grund av att han lämnat fordonet, skall de tidsperioder som anges i punkt 3 andra strecksatsen led b, c och d

i)

för fordon utrustade med färdskrivare i enlighet med bilaga I läsligt och utan att diagrambladet smutsas ned föras in på diagrambladet, antingen för hand eller genom automatisk registrering eller på annat sätt, eller

| ii) | för fordon utrustade med färdskrivare i enlighet med bilaga I B föras in på förarkortet med hjälp av den manuella funktion som finns i färdskrivaren. |
| --- | --- |

ii)

för fordon utrustade med färdskrivare i enlighet med bilaga I B föras in på förarkortet med hjälp av den manuella funktion som finns i färdskrivaren.

Om det finns mer än en förare ombord på ett fordon som är utrustat med färdskrivare i enlighet med bilaga I B skall de förvissa sig om att deras förarkort stoppas in i rätt springa på färdskrivaren.”

| c) | Punkt 3 andra stycket led b och c skall ersättas med följande:






  ”b) | under tecknet #: ”annat arbete”, med vilket avses andra verksamheter än körning, enligt definitionen i artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (14), samt arbete för samma eller annan arbetsgivare inom eller utanför transportsektorn, |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 3 andra stycket led b och c skall ersättas med följande:

”b)

under tecknet #: ”annat arbete”, med vilket avses andra verksamheter än körning, enligt definitionen i artikel 3 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/15/EG av den 11 mars 2002 om arbetstidens förläggning för personer som utför mobilt arbete avseende vägtransporter (14), samt arbete för samma eller annan arbetsgivare inom eller utanför transportsektorn,

| c) | under tecknet #: ”tid då arbetstagaren är tillgänglig” enligt artikel 3 b i direktiv 2002/15/EG. |
| --- | --- |

c)

under tecknet #: ”tid då arbetstagaren är tillgänglig” enligt artikel 3 b i direktiv 2002/15/EG.

| d) | Punkt 4 skall utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 skall utgå.

| e) | Punkt 7 skall ersättas med följande:






  ”7. | a) | föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I skall alltid på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:






  i) | Diagramblad för den innevarande veckan och de diagramblad som föraren använt under de föregående 15 dagarna. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Punkt 7 skall ersättas med följande:

”7.

a)

föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I skall alltid på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:

i)

Diagramblad för den innevarande veckan och de diagramblad som föraren använt under de föregående 15 dagarna.

| ii) | Förarkortet, om föraren innehar ett sådant. |
| --- | --- |

ii)

Förarkortet, om föraren innehar ett sådant.

| iii) | Eventuell registrering som gjorts för hand och utskrift som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 15 dagarna enligt kraven i denna förordning och förordning (EG) nr .../2005. |
| --- | --- |

iii)

Eventuell registrering som gjorts för hand och utskrift som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 15 dagarna enligt kraven i denna förordning och förordning (EG) nr .../2005.

Efter den 1 januari 2008 skall de tidsperioder som avses i leden i och iii emellertid täcka innevarande dag och de föregående 28 dagarna.

| b) | Föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I B skall alltid på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:






  i) | Sitt förarkort. |
| --- | --- | --- |

b)

Föraren av ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I B skall alltid på kontrolltjänstemans begäran kunna visa upp följande:

i)

Sitt förarkort.

| ii) | Eventuell registrering som gjorts för hand och utskrift som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 15 dagarna enligt kraven i denna förordning och förordning (EG) nr.../2005. |
| --- | --- |

ii)

Eventuell registrering som gjorts för hand och utskrift som gjorts under den innevarande veckan och de föregående 15 dagarna enligt kraven i denna förordning och förordning (EG) nr.../2005.

| iii) | Diagramblad för samma period som den som anges i föregående led, om föraren under denna period har kört ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I. |
| --- | --- |

iii)

Diagramblad för samma period som den som anges i föregående led, om föraren under denna period har kört ett fordon utrustat med färdskrivare i överensstämmelse med bilaga I.

Efter den 1 januari 2008 skall de tidsperioder som avses i led ii ovan emellertid täcka innevarande dag och de föregående 28 dagarna.

| c) | En behörig kontrolltjänsteman får kontrollera att förordning (EG) nr .../2005 efterlevs genom att analysera diagrambladen, visade eller utskrivna uppgifter som har registrerats av färdskrivaren eller förarkortet, och i brist på sådana, genom att analysera andra handlingar som kan styrka att bestämmelserna i artikel 16.3 och 16.4 inte efterlevs.” |
| --- | --- |

c)

En behörig kontrolltjänsteman får kontrollera att förordning (EG) nr .../2005 efterlevs genom att analysera diagrambladen, visade eller utskrivna uppgifter som har registrerats av färdskrivaren eller förarkortet, och i brist på sådana, genom att analysera andra handlingar som kan styrka att bestämmelserna i artikel 16.3 och 16.4 inte efterlevs.”

Artikel 27

Förordning (EG) nr 2135/98 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.1 a) skall ersättas med följande:






  ”1. | a) | Samtliga fordon som tillverkats
  efter den
  5 augusti 2006 skall
  vara utrustade med färdskrivare i enlighet med kraven i bilaga I B till förordning (EEG) nr 3821/85.
  Efter den 5 augusti 2007 skall samtliga fordon som tas i bruk för första gången utrustas med färdskrivare i enlighet med bestämmelserna i bilaga I B i förordning (EEG) nr 3821/85.
  ” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 2.1 a) skall ersättas med följande:

”1.

a)

Samtliga fordon som tillverkats
  efter den
  5 augusti 2006 skall
  vara utrustade med färdskrivare i enlighet med kraven i bilaga I B till förordning (EEG) nr 3821/85.
  Efter den 5 augusti 2007 skall samtliga fordon som tas i bruk för första gången utrustas med färdskrivare i enlighet med bestämmelserna i bilaga I B i förordning (EEG) nr 3821/85.
  ”

| 2. | Artikel 2.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att kunna utfärda förarkort senast
  den ... (15)

  . |
| --- | --- |

2.

Artikel 2.2 skall ersättas med följande:

”2.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att kunna utfärda förarkort senast
  den ... (15)

  .

Artikel 28

Förordning (EEG) nr 3820/85 skall upphöra att gälla.

Artikel 5.1, 5.2 och 5.4 skall dock fortsätta att gälla fram till de datum som anges i artikel 15.1 i direktiv 2003/59/EG.

Artikel 29

Denna förordning träder i kraft ett år efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, med undantag för
  artiklarna 10.6, 26.3 och 26.4 samt
  artikel 27 som träder i kraft den tjugonde dagen efter den ovan nämnda dagen för offentliggörande.

Den skall tillämpas från och med ... (16).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 221, 17.9.2002, s. 19.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 januari 2003 (EUT C 38 E, 12.2.2004, s. 152), rådets gemensamma ståndpunkt av den 9 december 2004 (EUT C 63 E, 15.3.2005, s. 11) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 april 2005.

2

ståndpunkt

9 december 2004 (EUT C 63 E, 15.3.2005, s. 11)

13 april 2005

(3)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4).

3

(4)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 35.

4

(5)  EGT L 370, 31.12.1985, s. 8. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 432/2004 (EUT L 71, 10.3.2004, s. 3).

5

(6)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/59/EG av den 15 juli 2003 om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3820/85 och rådets direktiv 91/439/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 76/914/EEG (EUT L 226, 10.9.2003, s. 4). Direktivet ändrat genom rådets direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).

7

(8)  Rådets direktiv 88/599/EEG av den 23 november 1988 om enhetligt förfarande vid kontroll av tillämpningen av förordning (EEG) nr 3820/85 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter och av förordning (EEG) nr 3821/85 om färdskrivare för vägtransporter (EGT L 325, 29.11.1988, s. 55).

8

(9)  EGT L 74, 20.3.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom 2003 års anslutningsakt.

9

(10)  EGT L 15, 21.1.1998, s. 14. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

10

(11)  Kommissionens beslut 93/173/EEG av den 22 februari 1993 om utformning av den enhetliga blankett som föreskrivs i artikel 16 i rådets förordning (EEG) nr 3820/85 om harmonisering av viss social lagstiftning om vägtransporter (EGT L 72, 25.3.1993, s. 33).

11

(12)  Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

12

(13)  EUT L ...”

13

(14)  EGT L 80, 23.3.2002, s. 35.”

14

(15)  Två månader efter det att Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2005 av den ... [om harmonisering av viss sociallagstiftning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98] har trätt i kraft”

15

(16)  Tre månader efter det att den offentliggjorts i EUT.

16

P6_TA(2005)0123

Ekodesign för energianvändande produkter ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG (11414/1/2004 - C6-0246/2004 - 2003/0172 (COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11414/1/2004 - C6-0246/2004) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (11414/1/2004 - C6-0246/2004) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0453) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0453) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0057/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0057/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 38 E, 15.2.2005, s. 45.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 20 april 2004, P5_TA(2004)0302.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2003)0172

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter och om ändring av rådets direktiv 92/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG och 2000/55/EG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Skillnaderna mellan medlemsstaternas lagar och administrativa bestämmelser om ekodesign för energianvändande produkter kan skapa handelshinder och snedvriden konkurrens i gemenskapen och följaktligen ha en direkt inverkan på upprättandet av den inre marknaden och hur den fungerar. Endast genom att harmonisera nationella lagar kan sådana handelshinder och den illojala konkurrensen förebyggas. |
| --- | --- |

(1)

Skillnaderna mellan medlemsstaternas lagar och administrativa bestämmelser om ekodesign för energianvändande produkter kan skapa handelshinder och snedvriden konkurrens i gemenskapen och följaktligen ha en direkt inverkan på upprättandet av den inre marknaden och hur den fungerar. Endast genom att harmonisera nationella lagar kan sådana handelshinder och den illojala konkurrensen förebyggas.

| (2) | Energianvändande produkter står för en stor del av användningen av naturresurser och energi i gemenskapen. De medför också en rad andra viktiga miljöpåverkningar. De allra flesta produktkategorier som finns på gemenskapsmarknaden påverkar miljön i mycket olika grad, även om de fungerar på i stort sett samma sätt. För att gynna en hållbar utveckling bör ständiga minskningar av dessa produkters övergripande miljöpåverkan uppmuntras, i synnerhet genom att de främsta källorna till negativ miljöpåverkan kartläggs och genom att överföring av förorening undviks, när förbättringen inte medför några överdrivna kostnader. |
| --- | --- |

(2)

Energianvändande produkter står för en stor del av användningen av naturresurser och energi i gemenskapen. De medför också en rad andra viktiga miljöpåverkningar. De allra flesta produktkategorier som finns på gemenskapsmarknaden påverkar miljön i mycket olika grad, även om de fungerar på i stort sett samma sätt. För att gynna en hållbar utveckling bör ständiga minskningar av dessa produkters övergripande miljöpåverkan uppmuntras, i synnerhet genom att de främsta källorna till negativ miljöpåverkan kartläggs och genom att överföring av förorening undviks, när förbättringen inte medför några överdrivna kostnader.

| (3) | Ekodesign för produkter intar en central plats i gemenskapsstrategin för en integrerad produktpolicy. Detta är en förebyggande strategi som syftar till att optimera produkternas miljöprestanda och samtidigt bevara deras användningskvalitet, och den erbjuder därför nya och konkreta möjligheter för tillverkarna, konsumenterna och samhället. |
| --- | --- |

(3)

Ekodesign för produkter intar en central plats i gemenskapsstrategin för en integrerad produktpolicy. Detta är en förebyggande strategi som syftar till att optimera produkternas miljöprestanda och samtidigt bevara deras användningskvalitet, och den erbjuder därför nya och konkreta möjligheter för tillverkarna, konsumenterna och samhället.

| (4) | Ökad energieffektivitet - bland annat genom en effektivare slutanvändning av elektriciteten - anses vara en avgörande förutsättning för att utsläppsmålen för växthusgaser i gemenskapen skall uppnås. Efterfrågan på elektricitet är den kategori av slutanvändning av energi som växer snabbast och om inga politiska åtgärder vidtas, beräknas efterfrågan öka under de kommande 20 till 30 åren. En avsevärd minskning av energianvändningen anses vara möjlig enligt kommissionens förslag i Europeiska klimatförändringsprogrammet. Klimatförändringen är ett av de prioriterade områdena i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, fastställt i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 (3). Energibesparing är den mest kostnadseffektiva metoden för att öka försörjningstryggheten och minska importberoendet. Därför bör omfattande åtgärder vidtas och omfattande mål fastställas på efterfrågesidan. |
| --- | --- |

(4)

Ökad energieffektivitet - bland annat genom en effektivare slutanvändning av elektriciteten - anses vara en avgörande förutsättning för att utsläppsmålen för växthusgaser i gemenskapen skall uppnås. Efterfrågan på elektricitet är den kategori av slutanvändning av energi som växer snabbast och om inga politiska åtgärder vidtas, beräknas efterfrågan öka under de kommande 20 till 30 åren. En avsevärd minskning av energianvändningen anses vara möjlig enligt kommissionens förslag i Europeiska klimatförändringsprogrammet. Klimatförändringen är ett av de prioriterade områdena i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, fastställt i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG av den 22 juli 2002 (3). Energibesparing är den mest kostnadseffektiva metoden för att öka försörjningstryggheten och minska importberoendet. Därför bör omfattande åtgärder vidtas och omfattande mål fastställas på efterfrågesidan.

| (5) | Åtgärder bör vidtas redan under den energianvändande produktens designfas, eftersom det är då den förorening som produkten vållar under sin livscykel bestäms och större delen av kostnaderna uppstår. |
| --- | --- |

(5)

Åtgärder bör vidtas redan under den energianvändande produktens designfas, eftersom det är då den förorening som produkten vållar under sin livscykel bestäms och större delen av kostnaderna uppstår.

| (6) | En sammanhängande ram för tillämpningen av gemenskapskrav på ekodesign för energianvändande produkter bör fastställas i syfte att säkra fri rörlighet för de produkter som uppfyller kraven samt minska deras övergripande miljöpåverkan. Sådana gemenskapskrav bör följa principerna för sund konkurrens och internationell handel. |
| --- | --- |

(6)

En sammanhängande ram för tillämpningen av gemenskapskrav på ekodesign för energianvändande produkter bör fastställas i syfte att säkra fri rörlighet för de produkter som uppfyller kraven samt minska deras övergripande miljöpåverkan. Sådana gemenskapskrav bör följa principerna för sund konkurrens och internationell handel.

| (7) | Kraven på ekodesign bör fastställas med hänsyn till målen och prioriteringarna i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, varvid - när så är lämpligt - de tillämpliga målen för de relevanta temainriktade strategierna för det programmet skall beaktas. |
| --- | --- |

(7)

Kraven på ekodesign bör fastställas med hänsyn till målen och prioriteringarna i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, varvid - när så är lämpligt - de tillämpliga målen för de relevanta temainriktade strategierna för det programmet skall beaktas.

| (8) | Syftet med detta direktiv är att uppnå en hög skyddsnivå för miljön genom att minska de energianvändande produkternas potentiella miljöpåverkan, vilket i slutändan kommer att gynna konsumenterna och andra slutanvändare. En hållbar utveckling kräver också att vederbörlig hänsyn tas till de föreslagna åtgärdernas effekter på hälso- och sjukvårdsområdet samt deras sociala och ekonomiska konsekvenser. Att förbättra produkternas energieffektivitet bidrar till att trygga energiförsörjningen, vilket är en förutsättning för sund ekonomisk verksamhet och följaktligen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(8)

Syftet med detta direktiv är att uppnå en hög skyddsnivå för miljön genom att minska de energianvändande produkternas potentiella miljöpåverkan, vilket i slutändan kommer att gynna konsumenterna och andra slutanvändare. En hållbar utveckling kräver också att vederbörlig hänsyn tas till de föreslagna åtgärdernas effekter på hälso- och sjukvårdsområdet samt deras sociala och ekonomiska konsekvenser. Att förbättra produkternas energieffektivitet bidrar till att trygga energiförsörjningen, vilket är en förutsättning för sund ekonomisk verksamhet och följaktligen för hållbar utveckling.

| (9) | En medlemsstat som anser det nödvändigt vare sig att behålla nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov avseende miljöskydd, eller att införa nya bestämmelser grundade på nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd för att lösa ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter beslutet om den tillämpliga genomförandeåtgärden får göra det i enlighet med de villkor som fastställts i artikel 95.4, 5 och 6 i fördraget, i vilken föreskrivs en anmälningsskyldighet till och godkännande av kommissionen. |
| --- | --- |

(9)

En medlemsstat som anser det nödvändigt vare sig att behålla nationella bestämmelser som grundar sig på väsentliga behov avseende miljöskydd, eller att införa nya bestämmelser grundade på nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljöskydd för att lösa ett problem som är specifikt för den medlemsstaten och som har uppkommit efter beslutet om den tillämpliga genomförandeåtgärden får göra det i enlighet med de villkor som fastställts i artikel 95.4, 5 och 6 i fördraget, i vilken föreskrivs en anmälningsskyldighet till och godkännande av kommissionen.

| (10) | För att maximera miljövinsterna av förbättrad design kan det komma att visa sig nödvändigt att konsumenterna informeras om energianvändande produkters miljömässiga egenskaper och miljöprestanda och får råd om hur de skall använda produkten på ett miljövänligt sätt. |
| --- | --- |

(10)

För att maximera miljövinsterna av förbättrad design kan det komma att visa sig nödvändigt att konsumenterna informeras om energianvändande produkters miljömässiga egenskaper och miljöprestanda och får råd om hur de skall använda produkten på ett miljövänligt sätt.

| (11) | Strategin i grönboken om integrerad produktpolicy, som är ett viktigt innovativt inslag i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, syftar till att minska produkternas miljöpåverkan under hela deras livscykel. Om det redan i designfasen tas hänsyn till en produkts miljöpåverkan under hela dess livscykel, finns det stora möjligheter att främja miljöförbättringar på ett kostnadseffektivt sätt. Flexibiliteten bör vara tillräcklig för att göra det möjligt att integrera denna faktor i produktdesignen och samtidigt ta hänsyn till tekniska, funktionella och ekonomiska faktorer. |
| --- | --- |

(11)

Strategin i grönboken om integrerad produktpolicy, som är ett viktigt innovativt inslag i gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram, syftar till att minska produkternas miljöpåverkan under hela deras livscykel. Om det redan i designfasen tas hänsyn till en produkts miljöpåverkan under hela dess livscykel, finns det stora möjligheter att främja miljöförbättringar på ett kostnadseffektivt sätt. Flexibiliteten bör vara tillräcklig för att göra det möjligt att integrera denna faktor i produktdesignen och samtidigt ta hänsyn till tekniska, funktionella och ekonomiska faktorer.

| (12) | Även om det är önskvärt med en samlad strategi avseende miljöprestanda, bör en minskning av utsläppen av växthusgaser genom ökad energieffektivitet anses vara ett prioriterat miljömål i avvaktan på att en arbetsplan antas. |
| --- | --- |

(12)

Även om det är önskvärt med en samlad strategi avseende miljöprestanda, bör en minskning av utsläppen av växthusgaser genom ökad energieffektivitet anses vara ett prioriterat miljömål i avvaktan på att en arbetsplan antas.

| (13) | Det kan vara nödvändigt och berättigat att upprätta specifika kvantifierade krav på ekodesign för vissa produkter eller miljöaspekter hos dessa, för att kunna garantera att deras påverkan på miljön blir så liten som möjligt. Med beaktande av hur viktigt det är att bidra till att uppnå målen enligt Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring och utan att det påverkar den samordnade strategi som främjas i detta direktiv, bör de åtgärder som erbjuder stora möjligheter att till en låg kostnad minska utsläppen av växthusgaser i viss mån prioriteras. Dessa åtgärder kan också bidra till en hållbar resursanvändning och utgöra ett viktigt bidrag till det tioåriga ramprogram om hållbar produktion och konsumtion som antogs på världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg i september 2002. |
| --- | --- |

(13)

Det kan vara nödvändigt och berättigat att upprätta specifika kvantifierade krav på ekodesign för vissa produkter eller miljöaspekter hos dessa, för att kunna garantera att deras påverkan på miljön blir så liten som möjligt. Med beaktande av hur viktigt det är att bidra till att uppnå målen enligt Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändring och utan att det påverkar den samordnade strategi som främjas i detta direktiv, bör de åtgärder som erbjuder stora möjligheter att till en låg kostnad minska utsläppen av växthusgaser i viss mån prioriteras. Dessa åtgärder kan också bidra till en hållbar resursanvändning och utgöra ett viktigt bidrag till det tioåriga ramprogram om hållbar produktion och konsumtion som antogs på världstoppmötet om hållbar utveckling i Johannesburg i september 2002.

| (14) | Generellt bör energianvändande produkters energiförbrukning i standby- eller frånläge minskas till den miniminivå som krävs för att produkterna skall fungera. |
| --- | --- |

(14)

Generellt bör energianvändande produkters energiförbrukning i standby- eller frånläge minskas till den miniminivå som krävs för att produkterna skall fungera.

| (15) | Samtidigt som de produkter med bäst prestanda och bästa tillgängliga teknik på marknaden, även på den internationella marknaden, bör vara utgångspunkten, bör
  nivån på kraven på ekodesign
  fastställas
  på grundval av såväl tekniska och ekonomiska som miljömässiga analyser. Flexibla metoder för att fastställa kravnivån kan göra det lättare att uppnå snabba förbättringar av miljöprestandan. De berörda parterna bör rådfrågas och samarbeta aktivt i samband med denna analys. Om obligatoriska åtgärder fastställs krävs samråd med berörda parter. Sådana samråd kan understryka behovet av att åtgärderna införs gradvis eller att övergångsåtgärder tillämpas. Införandet av delmål gör politiken mer förutsägbar, vilket innebär att produktutvecklingscykeln kan beaktas och det blir lättare för berörda parter att planera långsiktigt. |
| --- | --- |

(15)

Samtidigt som de produkter med bäst prestanda och bästa tillgängliga teknik på marknaden, även på den internationella marknaden, bör vara utgångspunkten, bör
  nivån på kraven på ekodesign
  fastställas
  på grundval av såväl tekniska och ekonomiska som miljömässiga analyser. Flexibla metoder för att fastställa kravnivån kan göra det lättare att uppnå snabba förbättringar av miljöprestandan. De berörda parterna bör rådfrågas och samarbeta aktivt i samband med denna analys. Om obligatoriska åtgärder fastställs krävs samråd med berörda parter. Sådana samråd kan understryka behovet av att åtgärderna införs gradvis eller att övergångsåtgärder tillämpas. Införandet av delmål gör politiken mer förutsägbar, vilket innebär att produktutvecklingscykeln kan beaktas och det blir lättare för berörda parter att planera långsiktigt.

| (16) | Alternativa åtgärder, t.ex. självreglering från näringslivets sida, bör prioriteras, om det är troligt att dessa åtgärder kommer att bidra till att de politiska målen nås snabbare eller till lägre kostnad än vid obligatoriska krav. Lagstiftningsåtgärder kan bli nödvändiga om marknadskrafterna inte utvecklas i rätt riktning eller tillräckligt snabbt. |
| --- | --- |

(16)

Alternativa åtgärder, t.ex. självreglering från näringslivets sida, bör prioriteras, om det är troligt att dessa åtgärder kommer att bidra till att de politiska målen nås snabbare eller till lägre kostnad än vid obligatoriska krav. Lagstiftningsåtgärder kan bli nödvändiga om marknadskrafterna inte utvecklas i rätt riktning eller tillräckligt snabbt.

| (17) | Självreglering, inklusive frivilliga avtal i form av ensidiga åtaganden från näringslivets sida, kan ge snabba framsteg genom snabbt och kostnadseffektivt genomförande och ger möjlighet till en flexibel och lämplig anpassning till tekniska möjligheter och tendenser på marknaden. |
| --- | --- |

(17)

Självreglering, inklusive frivilliga avtal i form av ensidiga åtaganden från näringslivets sida, kan ge snabba framsteg genom snabbt och kostnadseffektivt genomförande och ger möjlighet till en flexibel och lämplig anpassning till tekniska möjligheter och tendenser på marknaden.

| (18) | Vid bedömningen av frivilliga avtal eller andra åtgärder för självreglering som beskrivs som alternativ till genomförandeåtgärderna bör det finnas information om åtminstone följande: möjligheter till deltagande, mervärde, representativitet, kvantitativt uttryckta och etappvis fördelade mål, det civila samhällets medverkan, övervakning och rapportering, kostnadseffektiv förvaltning av självregleringsinitiativ, hållbarhet. |
| --- | --- |

(18)

Vid bedömningen av frivilliga avtal eller andra åtgärder för självreglering som beskrivs som alternativ till genomförandeåtgärderna bör det finnas information om åtminstone följande: möjligheter till deltagande, mervärde, representativitet, kvantitativt uttryckta och etappvis fördelade mål, det civila samhällets medverkan, övervakning och rapportering, kostnadseffektiv förvaltning av självregleringsinitiativ, hållbarhet.

| (19) | Kapitel 6 i kommissionens meddelande om miljöavtal på gemenskapsnivå inom ramen för handlingsplanen för en bättre och enklare lagstiftning kan ge användbar vägledning vid bedömningen av självreglering från näringslivets sida inom ramen för detta direktiv. |
| --- | --- |

(19)

Kapitel 6 i kommissionens meddelande om miljöavtal på gemenskapsnivå inom ramen för handlingsplanen för en bättre och enklare lagstiftning kan ge användbar vägledning vid bedömningen av självreglering från näringslivets sida inom ramen för detta direktiv.

| (20) | Detta direktiv bör även främja en integrering av ekodesigntänkande i små och medelstora företag och i mycket små företag. Ett sätt att underlätta en sådan integrering skulle kunna vara att se till att det finns gott om lättillgänglig information om huruvida deras produkter bidrar till en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

(20)

Detta direktiv bör även främja en integrering av ekodesigntänkande i små och medelstora företag och i mycket små företag. Ett sätt att underlätta en sådan integrering skulle kunna vara att se till att det finns gott om lättillgänglig information om huruvida deras produkter bidrar till en hållbar utveckling.

| (21) | Energianvändande produkter som uppfyller de krav på ekodesign som fastställs i genomförandeåtgärder till detta direktiv bör förses med CE-märkning och tillhörande information, så att de kan släppas ut på den inre marknaden och röra sig fritt. Det krävs en strikt övervakning av genomförandeåtgärdernas efterlevnad för att miljöpåverkan av de reglerade energianvändande produkterna skall kunna minskas och sund konkurrens säkerställas. |
| --- | --- |

(21)

Energianvändande produkter som uppfyller de krav på ekodesign som fastställs i genomförandeåtgärder till detta direktiv bör förses med CE-märkning och tillhörande information, så att de kan släppas ut på den inre marknaden och röra sig fritt. Det krävs en strikt övervakning av genomförandeåtgärdernas efterlevnad för att miljöpåverkan av de reglerade energianvändande produkterna skall kunna minskas och sund konkurrens säkerställas.

| (22) | När kommissionen utarbetar genomförandeåtgärderna och sin arbetsplan bör den samråda med såväl företrädare för medlemsstaterna som produktgruppens berörda parter, t.ex. industrin, inbegripet små och medelstora företag, hantverksföretag, fackföreningar, återförsäljare, detaljhandlare, importörer, miljöskyddsgrupper och konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

(22)

När kommissionen utarbetar genomförandeåtgärderna och sin arbetsplan bör den samråda med såväl företrädare för medlemsstaterna som produktgruppens berörda parter, t.ex. industrin, inbegripet små och medelstora företag, hantverksföretag, fackföreningar, återförsäljare, detaljhandlare, importörer, miljöskyddsgrupper och konsumentorganisationer.

| (23) | När kommissionen utarbetar genomförandeåtgärder bör den också beakta befintlig nationell miljölagstiftning, särskilt beträffande giftiga ämnen, som medlemsstaterna har meddelat att de anser bör bevaras, utan att befintliga och berättigade skyddsnivåer i medlemsstaterna sänks. |
| --- | --- |

(23)

När kommissionen utarbetar genomförandeåtgärder bör den också beakta befintlig nationell miljölagstiftning, särskilt beträffande giftiga ämnen, som medlemsstaterna har meddelat att de anser bör bevaras, utan att befintliga och berättigade skyddsnivåer i medlemsstaterna sänks.

| (24) | Hänsyn bör tas till de moduler och regler som är avsedda att användas i direktiven om teknisk harmonisering och som fastställs i rådets beslut 93/465/EEG av den 22 juli 1993 om moduler för olika stadier i förfaranden vid bedömning av överensstämmelse samt regler för anbringande och användning av CE-märkning (4). |
| --- | --- |

(24)

Hänsyn bör tas till de moduler och regler som är avsedda att användas i direktiven om teknisk harmonisering och som fastställs i rådets beslut 93/465/EEG av den 22 juli 1993 om moduler för olika stadier i förfaranden vid bedömning av överensstämmelse samt regler för anbringande och användning av CE-märkning (4).

| (25) | Tillsynsmyndigheterna bör utbyta information om planerade åtgärder som omfattas av detta direktiv i syfte att förbättra marknadsövervakningen. I ett sådant samarbete bör elektroniska kommunikationsmöjligheter och relevanta gemenskapsprogram utnyttjas i största möjliga mån. Utbyte av information om miljöprestandan under livscykeln och om resultaten av designlösningarna bör underlättas. Insamling och spridning av den samlade kunskap som genereras genom tillverkarnas insatser på ekodesignområdet är en av de främsta vinsterna med detta direktiv. |
| --- | --- |

(25)

Tillsynsmyndigheterna bör utbyta information om planerade åtgärder som omfattas av detta direktiv i syfte att förbättra marknadsövervakningen. I ett sådant samarbete bör elektroniska kommunikationsmöjligheter och relevanta gemenskapsprogram utnyttjas i största möjliga mån. Utbyte av information om miljöprestandan under livscykeln och om resultaten av designlösningarna bör underlättas. Insamling och spridning av den samlade kunskap som genereras genom tillverkarnas insatser på ekodesignområdet är en av de främsta vinsterna med detta direktiv.

| (26) | Ett behörigt organ är vanligtvis ett offentligt eller privat organ som utsetts av offentliga myndigheter och som kan erbjuda nödvändiga garantier för opartiskhet och tillgång till teknisk sakkunskap för att utföra kontroller av produkten med hänsyn till dess överensstämmelse med de tillämpliga genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

(26)

Ett behörigt organ är vanligtvis ett offentligt eller privat organ som utsetts av offentliga myndigheter och som kan erbjuda nödvändiga garantier för opartiskhet och tillgång till teknisk sakkunskap för att utföra kontroller av produkten med hänsyn till dess överensstämmelse med de tillämpliga genomförandeåtgärderna.

| (27) | Eftersom det är viktigt att förhindra bristande överensstämmelse bör medlemsstaterna se till att de nödvändiga åtgärderna finns tillgängliga för en effektiv marknadsövervakning. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom det är viktigt att förhindra bristande överensstämmelse bör medlemsstaterna se till att de nödvändiga åtgärderna finns tillgängliga för en effektiv marknadsövervakning.

| (28) | Det kan vara lämpligt att överväga kompletterande verksamhet för utbildning och information om ekodesign till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(28)

Det kan vara lämpligt att överväga kompletterande verksamhet för utbildning och information om ekodesign till små och medelstora företag.

| (29) | Det är av vikt för att den inre marknaden skall kunna fungera att det finns standarder som harmoniserats på gemenskapsnivå. Så snart en hänvisning till en sådan standard offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, bör överensstämmelse med denna innebära att överensstämmelse förutsätts med motsvarande krav i den genomförandeåtgärd som antagits på grundval av detta direktiv, även om också andra sätt att påvisa sådan överensstämmelse bör tillåtas. |
| --- | --- |

(29)

Det är av vikt för att den inre marknaden skall kunna fungera att det finns standarder som harmoniserats på gemenskapsnivå. Så snart en hänvisning till en sådan standard offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, bör överensstämmelse med denna innebära att överensstämmelse förutsätts med motsvarande krav i den genomförandeåtgärd som antagits på grundval av detta direktiv, även om också andra sätt att påvisa sådan överensstämmelse bör tillåtas.

| (30) | En av de viktigaste avsikterna med harmoniserade standarder bör vara att hjälpa tillverkarna att tilllämpa de genomförandeåtgärder som antas enligt detta direktiv. Sådana standarder kan vara väsentliga vid fastställande av metoder för mätning och test. När det gäller allmänna ekodesignkrav kan harmoniserade standarder i hög grad bidra till att ge tillverkarna vägledning om hur en viss produkts ekologiska profil skall fastställas i enlighet med kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden. Dessa standarder bör tydligt ange förhållandet mellan klausulerna och de krav det gäller. Syftet med harmoniserade standarder bör inte vara att fastställa gränser för miljöaspekterna. |
| --- | --- |

(30)

En av de viktigaste avsikterna med harmoniserade standarder bör vara att hjälpa tillverkarna att tilllämpa de genomförandeåtgärder som antas enligt detta direktiv. Sådana standarder kan vara väsentliga vid fastställande av metoder för mätning och test. När det gäller allmänna ekodesignkrav kan harmoniserade standarder i hög grad bidra till att ge tillverkarna vägledning om hur en viss produkts ekologiska profil skall fastställas i enlighet med kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden. Dessa standarder bör tydligt ange förhållandet mellan klausulerna och de krav det gäller. Syftet med harmoniserade standarder bör inte vara att fastställa gränser för miljöaspekterna.

| (31) | Internationella standarder såsom ISO 14040 utgör användbara referenser för de definitioner som används i detta direktiv. |
| --- | --- |

(31)

Internationella standarder såsom ISO 14040 utgör användbara referenser för de definitioner som används i detta direktiv.

| (32) | Detta direktiv överensstämmer med vissa principer för genomförandet av den nya metoden i enlighet med rådets resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder (5) och för hänvisningar till harmoniserade europeiska standarder. I rådets resolution av den 28 oktober 1999 om ”Standardiseringens roll i Europa” (6) uppmanades kommissionen att undersöka om principen i den nya metoden kan tillämpas på områden som ännu inte omfattas, som ett sätt att förbättra och förenkla lagstiftningen där så är möjligt. |
| --- | --- |

(32)

Detta direktiv överensstämmer med vissa principer för genomförandet av den nya metoden i enlighet med rådets resolution av den 7 maj 1985 om en ny metod för teknisk harmonisering och standarder (5) och för hänvisningar till harmoniserade europeiska standarder. I rådets resolution av den 28 oktober 1999 om ”Standardiseringens roll i Europa” (6) uppmanades kommissionen att undersöka om principen i den nya metoden kan tillämpas på områden som ännu inte omfattas, som ett sätt att förbättra och förenkla lagstiftningen där så är möjligt.

| (33) | Detta direktiv utgör en komplettering till befintliga gemenskapsinstrument, såsom rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (8), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2422/2001 av den 6 november 2001 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (9), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG av den 27 januari 2003 om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (10), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG av den 27 januari 2003 om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (11) och rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (12). Synergieffekter mellan detta direktiv och de befintliga gemenskapsinstrumenten bör bidra till att öka deras respektive verkan och ställa upp konsekventa krav för tillverkarna. |
| --- | --- |

(33)

Detta direktiv utgör en komplettering till befintliga gemenskapsinstrument, såsom rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke (8), Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2422/2001 av den 6 november 2001 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (9), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/96/EG av den 27 januari 2003 om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter (WEEE) (10), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG av den 27 januari 2003 om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (11) och rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (12). Synergieffekter mellan detta direktiv och de befintliga gemenskapsinstrumenten bör bidra till att öka deras respektive verkan och ställa upp konsekventa krav för tillverkarna.

| (34) | Eftersom rådets direktiv 92/42/EEG av den 21 maj 1992 om effektivitetskrav för nya värmepannor som eldas med flytande eller gasformigt bränsle (13), Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG av den 3 september 1996 om energieffektivitetskrav för elektriska kylskåp och frysar (även i kombination) för hushållsbruk (14) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/55/EG av den 18 september 2000 om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör (15) redan innehåller bestämmelser om revidering av kraven på energieffektivitet, bör de också integreras i denna ram. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom rådets direktiv 92/42/EEG av den 21 maj 1992 om effektivitetskrav för nya värmepannor som eldas med flytande eller gasformigt bränsle (13), Europaparlamentets och rådets direktiv 96/57/EG av den 3 september 1996 om energieffektivitetskrav för elektriska kylskåp och frysar (även i kombination) för hushållsbruk (14) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/55/EG av den 18 september 2000 om energieffektivitetskrav för förkopplingsdon till lysrör (15) redan innehåller bestämmelser om revidering av kraven på energieffektivitet, bör de också integreras i denna ram.

| (35) | Direktiv 92/42/EEG innehåller bestämmelser om ett graderingssystem med stjärnor för att ange pannornas energiprestanda. Eftersom medlemsstaterna och industrin är eniga om att stjärngraderingssystemet inte har gett förväntat resultat, bör direktiv 92/42/EEG ändras för att bereda vägen för effektivare metoder. |
| --- | --- |

(35)

Direktiv 92/42/EEG innehåller bestämmelser om ett graderingssystem med stjärnor för att ange pannornas energiprestanda. Eftersom medlemsstaterna och industrin är eniga om att stjärngraderingssystemet inte har gett förväntat resultat, bör direktiv 92/42/EEG ändras för att bereda vägen för effektivare metoder.

| (36) | Kraven i rådets direktiv 78/170/EEG av den 13 februari 1978 om funktionen hos värmeanordningar för rumsuppvärmning och varmvattenförsörjning i nya eller befintliga icke-industriella byggnader samt värmeisolering och varmvattenförsörjning i hushåll i nya, icke industriella byggnader (16) har ersatts av bestämmelserna i direktiv 92/42/EEG, rådets direktiv 90/396/EEG av den 29 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (18). Direktiv 78/170/EEG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(36)

Kraven i rådets direktiv 78/170/EEG av den 13 februari 1978 om funktionen hos värmeanordningar för rumsuppvärmning och varmvattenförsörjning i nya eller befintliga icke-industriella byggnader samt värmeisolering och varmvattenförsörjning i hushåll i nya, icke industriella byggnader (16) har ersatts av bestämmelserna i direktiv 92/42/EEG, rådets direktiv 90/396/EEG av den 29 juni 1990 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om anordningar för förbränning av gasformiga bränslen (17) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda (18). Direktiv 78/170/EEG bör därför upphävas.

| (37) | I rådets direktiv 86/594/EEG av den 1 december 1986 om luftburet buller från hushållsapparater (19) fastställs dels villkoren för att medlemsstaterna skall kunna kräva att uppgifter om bullret från sådana apparater offentliggörs och dels ett förfarande för att fastställa bullernivån. Av harmoniseringsskäl bör bullerutsläpp ingå i en helhetsbedömning av miljöprestandan. Eftersom detta direktiv innehåller ett sådant helhetsperspektiv, bör direktiv 86/594/EEG upphävas. |
| --- | --- |

(37)

I rådets direktiv 86/594/EEG av den 1 december 1986 om luftburet buller från hushållsapparater (19) fastställs dels villkoren för att medlemsstaterna skall kunna kräva att uppgifter om bullret från sådana apparater offentliggörs och dels ett förfarande för att fastställa bullernivån. Av harmoniseringsskäl bör bullerutsläpp ingå i en helhetsbedömning av miljöprestandan. Eftersom detta direktiv innehåller ett sådant helhetsperspektiv, bör direktiv 86/594/EEG upphävas.

| (38) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (20). |
| --- | --- |

(38)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (20).

| (39) | Medlemsstaterna bör fastställa vilka sanktioner som skall tillämpas vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med det här direktivet. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterna bör fastställa vilka sanktioner som skall tillämpas vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antas i enlighet med det här direktivet. Dessa sanktioner bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

| (40) | Det bör erinras om att det i punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (21) anges att rådet ”uppmuntrar medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktiven och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller”. |
| --- | --- |

(40)

Det bör erinras om att det i punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning (21) anges att rådet ”uppmuntrar medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktiven och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller”.

| (41) | Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, dvs. att garantera att den inre marknaden fungerar väl genom att kräva att produkter är tillräckligt miljövänliga, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av de enskilda medlemsstaterna och det därför, på grund av dess omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom målet för den föreslagna åtgärden, dvs. att garantera att den inre marknaden fungerar väl genom att kräva att produkter är tillräckligt miljövänliga, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av de enskilda medlemsstaterna och det därför, på grund av dess omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och räckvidd

1.   I detta direktiv upprättas en ram för fastställande av gemenskapens krav på ekodesign för energianvändande produkter i syfte att garantera fri rörlighet för dessa produkter inom den inre marknaden.

2.   Detta direktiv gör det möjligt att fastställa krav som energianvändande produkter som omfattas av genomförandeåtgärder skall uppfylla för att få släppas ut på marknaden och/eller tas i bruk. Detta bidrar till en hållbar utveckling genom ökad energieffektivitet och högre miljöskyddsnivå, samtidigt som försörjningstryggheten avseende energi ökar.

3.   Detta direktiv skall inte tillämpas på transportmedel för personer eller varor.

4.   Detta direktiv och de genomförandeåtgärder som antas enligt det skall inte påverka gemenskapslagstiftningen om avfallshantering och om kemikalier, inklusive gemenskapslagstiftning om fluorerade växthusgaser.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | ”energianvändande produkt”: en produkt som, när den väl har släppts ut på marknaden och/eller tagits i bruk, är beroende av energitillförsel (elektricitet, fossila bränslen och förnybara energikällor) för att kunna fungera som avsett eller en produkt för framställning, överföring och mätning av sådan energi, inklusive delar som är beroende av energitillförsel, avsedda att ingå i energianvändande produkter som omfattas av detta direktiv, vilka släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk som enskilda delar för slutanvändare och vilkas miljöprestanda kan bedömas separat. |
| --- | --- |

1.

”energianvändande produkt”: en produkt som, när den väl har släppts ut på marknaden och/eller tagits i bruk, är beroende av energitillförsel (elektricitet, fossila bränslen och förnybara energikällor) för att kunna fungera som avsett eller en produkt för framställning, överföring och mätning av sådan energi, inklusive delar som är beroende av energitillförsel, avsedda att ingå i energianvändande produkter som omfattas av detta direktiv, vilka släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk som enskilda delar för slutanvändare och vilkas miljöprestanda kan bedömas separat.

| 2. | ”komponenter och underenheter”: delar som är avsedda att ingå i energianvändande produkter och som inte släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk som enskilda delar för slutanvändare eller vilkas miljöprestanda inte kan bedömas separat. |
| --- | --- |

2.

”komponenter och underenheter”: delar som är avsedda att ingå i energianvändande produkter och som inte släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk som enskilda delar för slutanvändare eller vilkas miljöprestanda inte kan bedömas separat.

| 3. | ”genomförandeåtgärder”: åtgärder som antagits i enlighet med detta direktiv och som fastställer krav på ekodesign för angivna energianvändande produkter eller för miljöaspekter av dessa. |
| --- | --- |

3.

”genomförandeåtgärder”: åtgärder som antagits i enlighet med detta direktiv och som fastställer krav på ekodesign för angivna energianvändande produkter eller för miljöaspekter av dessa.

| 4. | ”utsläppande på marknaden”: första gången en energianvändande produkt blir tillgänglig på gemenskapsmarknaden för distribution eller användning inom gemenskapen, antingen mot betalning eller gratis och oberoende av försäljningsmetod. |
| --- | --- |

4.

”utsläppande på marknaden”: första gången en energianvändande produkt blir tillgänglig på gemenskapsmarknaden för distribution eller användning inom gemenskapen, antingen mot betalning eller gratis och oberoende av försäljningsmetod.

| 5. | ”ibruktagande”: första gången en energianvändande produkt används i avsett syfte av en slutanvändare i gemenskapen. |
| --- | --- |

5.

”ibruktagande”: första gången en energianvändande produkt används i avsett syfte av en slutanvändare i gemenskapen.

| 6. | ”tillverkare”: varje fysisk eller juridisk person som tillverkar energianvändande produkter som omfattas av detta direktiv och som är ansvarig för att den energianvändande produkten överensstämmer med detta direktiv i samband med dess utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande, under eget namn eller varumärke eller för eget bruk. Om tillverkare enligt definitionen i den första meningen eller
  importör enligt definitionen i punkt 8
  saknas, skall varje fysisk eller juridisk person som släpper ut energianvändande produkter på marknaden och/eller tar energianvändande produkter som omfattas av detta direktiv i bruk anses vara tillverkare. |
| --- | --- |

6.

”tillverkare”: varje fysisk eller juridisk person som tillverkar energianvändande produkter som omfattas av detta direktiv och som är ansvarig för att den energianvändande produkten överensstämmer med detta direktiv i samband med dess utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande, under eget namn eller varumärke eller för eget bruk. Om tillverkare enligt definitionen i den första meningen eller
  importör enligt definitionen i punkt 8
  saknas, skall varje fysisk eller juridisk person som släpper ut energianvändande produkter på marknaden och/eller tar energianvändande produkter som omfattas av detta direktiv i bruk anses vara tillverkare.

| 7. | ”representant”: en fysisk eller juridisk person som är etablerad i gemenskapen och som erhållit skriftlig fullmakt från tillverkaren att handla på dennes vägnar när det gäller samtliga eller en del av förpliktelserna och formaliteterna i samband med detta direktiv. |
| --- | --- |

7.

”representant”: en fysisk eller juridisk person som är etablerad i gemenskapen och som erhållit skriftlig fullmakt från tillverkaren att handla på dennes vägnar när det gäller samtliga eller en del av förpliktelserna och formaliteterna i samband med detta direktiv.

| 8. | ”importör”: varje fysisk eller juridisk person etablerad inom gemenskapen som inom sin näringsverksamhet släpper ut en produkt från tredjeland på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

8.

”importör”: varje fysisk eller juridisk person etablerad inom gemenskapen som inom sin näringsverksamhet släpper ut en produkt från tredjeland på gemenskapens marknad.

| 9. | ”material”: allt material som används under en energianvändande produkts livscykel. |
| --- | --- |

9.

”material”: allt material som används under en energianvändande produkts livscykel.

| 10. | ”produktdesign”: de olika processer som omvandlar de juridiska, tekniska, säkerhetsmässiga, funktionella, marknadsmässiga eller andra krav som en energianvändande produktskall uppfylla till den tekniska specifikationen för produkten. |
| --- | --- |

10.

”produktdesign”: de olika processer som omvandlar de juridiska, tekniska, säkerhetsmässiga, funktionella, marknadsmässiga eller andra krav som en energianvändande produktskall uppfylla till den tekniska specifikationen för produkten.

| 11. | ”miljöaspekt”: ett element eller en funktion hos en energianvändande produkt som kan påverka miljön under produktens livscykel. |
| --- | --- |

11.

”miljöaspekt”: ett element eller en funktion hos en energianvändande produkt som kan påverka miljön under produktens livscykel.

| 12. | ”miljöpåverkan”: varje förändring av miljön som helt eller delvis orsakats av energianvändande produkter under deras livscykel. |
| --- | --- |

12.

”miljöpåverkan”: varje förändring av miljön som helt eller delvis orsakats av energianvändande produkter under deras livscykel.

| 13. | ”livscykel”: de på varandra följande och sammanhängande stadier som en energianvändande produkt genomgår från och med användning av råvaror till och med slutligt omhändertagande. |
| --- | --- |

13.

”livscykel”: de på varandra följande och sammanhängande stadier som en energianvändande produkt genomgår från och med användning av råvaror till och med slutligt omhändertagande.

| 14. | ”återanvändning”: varje process som innebär att en energianvändande produkt eller dess komponenter, efter att ha nått slutet av sin första användningsperiod, används på nytt i samma syfte som den/de utformades för, inklusive fortsatt användning av en energianvändande produkt som lämnats till en insamlingsanläggning, en distributör, ett materialåtervinningsföretag eller en tillverkare, samt återanvändning av en energianvändande produkt efter rekonditionering. |
| --- | --- |

14.

”återanvändning”: varje process som innebär att en energianvändande produkt eller dess komponenter, efter att ha nått slutet av sin första användningsperiod, används på nytt i samma syfte som den/de utformades för, inklusive fortsatt användning av en energianvändande produkt som lämnats till en insamlingsanläggning, en distributör, ett materialåtervinningsföretag eller en tillverkare, samt återanvändning av en energianvändande produkt efter rekonditionering.

| 15. | ”materialåtervinning”: upparbetning i en produktionsprocess av avfallsmaterial till deras ursprungliga ändamål eller till andra ändamål, undantaget energiåtervinning. |
| --- | --- |

15.

”materialåtervinning”: upparbetning i en produktionsprocess av avfallsmaterial till deras ursprungliga ändamål eller till andra ändamål, undantaget energiåtervinning.

| 16. | ”energiåtervinning”: användning av brännbart avfall som ett sätt att generera energi genom direkt förbränning, med eller utan annat avfall men med återvinning av värmen. |
| --- | --- |

16.

”energiåtervinning”: användning av brännbart avfall som ett sätt att generera energi genom direkt förbränning, med eller utan annat avfall men med återvinning av värmen.

| 17. | ”återvinning”: varje sådan tillämplig åtgärd som avses i bilaga II B till rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (22). |
| --- | --- |

17.

”återvinning”: varje sådan tillämplig åtgärd som avses i bilaga II B till rådets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (22).

| 18. | ”avfall”: varje ämne eller föremål i de kategorier som anges i bilaga I till direktiv 75/442/EEG och som innehavaren gör sig av med eller har för avsikt att eller är skyldig att göra sig av med. |
| --- | --- |

18.

”avfall”: varje ämne eller föremål i de kategorier som anges i bilaga I till direktiv 75/442/EEG och som innehavaren gör sig av med eller har för avsikt att eller är skyldig att göra sig av med.

| 19. | ”farligt avfall”: allt avfall som omfattas av artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (23). |
| --- | --- |

19.

”farligt avfall”: allt avfall som omfattas av artikel 1.4 i rådets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 om farligt avfall (23).

| 20. | ”ekologisk profil”: en beskrivning, i enlighet med den genomförandeåtgärd som gäller för den energianvändande produkten, av den input och output (såsom material, utsläpp och avfall) som följer en energianvändande produkt under hela dess livscykel, vilka är av betydelse för dess miljöpåverkan och uttrycks i fysiska, mätbara kvantiteter. |
| --- | --- |

20.

”ekologisk profil”: en beskrivning, i enlighet med den genomförandeåtgärd som gäller för den energianvändande produkten, av den input och output (såsom material, utsläpp och avfall) som följer en energianvändande produkt under hela dess livscykel, vilka är av betydelse för dess miljöpåverkan och uttrycks i fysiska, mätbara kvantiteter.

| 21. | ”energianvändande produkts miljöprestanda”: resultatet av tillverkarens hantering av den energianvändande produktens miljöaspekter, så som det avspeglas i dess tekniska dokumentation. |
| --- | --- |

21.

”energianvändande produkts miljöprestanda”: resultatet av tillverkarens hantering av den energianvändande produktens miljöaspekter, så som det avspeglas i dess tekniska dokumentation.

| 22. | ”förbättring av miljöprestanda”: förfarandet att förbättra en energianvändande produkts miljöprestanda under flera generationer, men inte nödvändigtvis alla produktens miljöaspekter samtidigt. |
| --- | --- |

22.

”förbättring av miljöprestanda”: förfarandet att förbättra en energianvändande produkts miljöprestanda under flera generationer, men inte nödvändigtvis alla produktens miljöaspekter samtidigt.

| 23. | ”ekodesign”: integrering av miljöaspekter i produktdesignen i syfte att förbättra den energianvändande produktens miljöprestanda under hela dess livscykel. |
| --- | --- |

23.

”ekodesign”: integrering av miljöaspekter i produktdesignen i syfte att förbättra den energianvändande produktens miljöprestanda under hela dess livscykel.

| 24. | ”krav på ekodesign”: varje krav med anknytning till en energianvändande produkt eller designen av en energianvändande produkt, vilket syftar till att förbättra dess miljöprestanda, eller varje krav på tillhandahållande av uppgifter om en energianvändande produkts miljöaspekter. |
| --- | --- |

24.

”krav på ekodesign”: varje krav med anknytning till en energianvändande produkt eller designen av en energianvändande produkt, vilket syftar till att förbättra dess miljöprestanda, eller varje krav på tillhandahållande av uppgifter om en energianvändande produkts miljöaspekter.

| 25. | ”allmänna krav på ekodesign”: varje krav på ekodesign på grundval av den ekologiska profilen i sin helhet, utan några fastställda gränsvärden för enskilda miljöaspekter. |
| --- | --- |

25.

”allmänna krav på ekodesign”: varje krav på ekodesign på grundval av den ekologiska profilen i sin helhet, utan några fastställda gränsvärden för enskilda miljöaspekter.

| 26. | ”specifika krav på ekodesign”: ett kvantifierbart och mätbart krav på ekodesign vilket gäller en bestämd miljöaspekt av en energianvändande produkt, t.ex. energianvändning under drift, beräknat för en bestämd effekt. |
| --- | --- |

26.

”specifika krav på ekodesign”: ett kvantifierbart och mätbart krav på ekodesign vilket gäller en bestämd miljöaspekt av en energianvändande produkt, t.ex. energianvändning under drift, beräknat för en bestämd effekt.

| 27. | ”harmoniserad standard”: en teknisk specifikation som antagits av ett erkänt standardiseringsorgan genom ett mandat från kommissionen enligt de förfaranden som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (24) i syfte att fastställa europeiska krav som inte är bindande. |
| --- | --- |

27.

”harmoniserad standard”: en teknisk specifikation som antagits av ett erkänt standardiseringsorgan genom ett mandat från kommissionen enligt de förfaranden som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (24) i syfte att fastställa europeiska krav som inte är bindande.

Artikel 3

Utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande

1.   Medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att energianvändande produkter som omfattas av genomförandeåtgärder endast får släppas ut på marknaden och/eller tas i bruk om de överensstämmer med dessa åtgärder och är försedda med CE-märkning i enlighet med artikel 5.

2.   Medlemsstaterna skall utse myndigheter med ansvar för marknadsövervakning. De skall ordna så att dessa myndigheter har och använder sig av nödvändiga befogenheter för att kunna vidta lämpliga åtgärder i enlighet med sina skyldigheter enligt detta direktiv. Medlemsstaterna skall fastställa de behöriga myndigheternas arbetsuppgifter, befogenheter och organisationsstruktur, och de behöriga myndigheterna skall ha rätt att

| i) | i adekvat omfattning utföra lämpliga kontroller av energianvändande produkters överensstämmelse samt ålägga tillverkaren eller dess representant att dra tillbaka icke överensstämmande produkter från marknaden i enlighet med artikel 7, |
| --- | --- |

i)

i adekvat omfattning utföra lämpliga kontroller av energianvändande produkters överensstämmelse samt ålägga tillverkaren eller dess representant att dra tillbaka icke överensstämmande produkter från marknaden i enlighet med artikel 7,

| ii) | begära in alla nödvändiga upplysningar från de berörda parterna enligt vad som föreskrivs i genomförandeåtgärderna, |
| --- | --- |

ii)

begära in alla nödvändiga upplysningar från de berörda parterna enligt vad som föreskrivs i genomförandeåtgärderna,

| iii) | ta stickprov på produkterna och kontrollera deras överensstämmelse. |
| --- | --- |

iii)

ta stickprov på produkterna och kontrollera deras överensstämmelse.

3.   Medlemsstaterna skall hålla kommissionen informerad om resultatet av marknadsövervakningen och kommissionen skall i lämpliga fall vidarebefordra denna information till de andra medlemsstaterna.

4.   Medlemsstaterna skall se till att konsumenter och andra berörda parter kan lämna kommentarer till de behöriga myndigheterna om produkternas överensstämmelse.

Artikel 4

Importörens ansvar

Om tillverkaren inte är etablerad inom gemenskapen och inte har någon representant skall ansvaret för att

| — | se till att den energianvändande produkt som släppts ut på marknaden eller tagits i bruk överensstämmer med detta direktiv och med den tillämpliga genomförandeåtgärden, |
| --- | --- |

—

se till att den energianvändande produkt som släppts ut på marknaden eller tagits i bruk överensstämmer med detta direktiv och med den tillämpliga genomförandeåtgärden,

| — | intyget om överensstämmelse och den tekniska dokumentationen finns tillgängliga ligga hos importören. |
| --- | --- |

—

intyget om överensstämmelse och den tekniska dokumentationen finns tillgängliga ligga hos importören.

Artikel 5

Märkning och försäkran om överensstämmelse

1.   Innan en energianvändande produkt som omfattas av genomförandeåtgärder släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk, skall den förses med CE-märkning och en försäkran om överensstämmelse skall utfärdas, varigenom tillverkaren eller dennes representant förklarar och försäkrar att den energianvändande produkten överensstämmer med alla relevanta bestämmelser i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

2.   CE-märkningen består av bokstäverna ”CE”, enligt vad som anges i bilaga III.

3.   Försäkran om överensstämmelse skall innehålla de upplysningar som anges i bilaga VI och hänvisa till den tillämpliga genomförandeåtgärden.

4.   Det skall vara förbjudet att förse energianvändande produkter med märken som kan vilseleda användarna när det gäller CE-märkningens innebörd eller utformning.

5.   Varje medlemsstat får kräva att den information som skall lämnas enligt bilaga I del 2 skall föreligga på dess officiella språk, när den energianvändande produkten når slutanvändaren.

Medlemsstaterna skall också tillåta att informationen lämnas på ett eller flera andra officiella gemenskapsspråk.

När första stycket tillämpas, skall medlemsstaterna ta särskild hänsyn till

| a) | om informationen kan ges med hjälp av harmoniserade symboler, erkända koder eller andra åtgärder, |
| --- | --- |

a)

om informationen kan ges med hjälp av harmoniserade symboler, erkända koder eller andra åtgärder,

| b) | vilken typ av användare den energianvändande produkten vänder sig till och vilken typ av information som skall lämnas. |
| --- | --- |

b)

vilken typ av användare den energianvändande produkten vänder sig till och vilken typ av information som skall lämnas.

Artikel 6

Fri rörlighet

1.   Medlemsstaterna får inte, på grundval av krav på ekodesign avseende de parametrar för ekodesign i bilaga I del 1 som omfattas av den tillämpliga genomförandeåtgärden, förbjuda, begränsa eller förhindra utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande inom sitt territorium av en energianvändande produkt som överensstämmer med alla relevanta bestämmelser i den tillämpliga genomförandeåtgärden och som är försedd med CE-märkning i enlighet med artikel 5.

2.   Medlemsstaterna får inte förbjuda, begränsa eller förhindra utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande inom sitt territorium av en energianvändande produkt som är försedd med CE-märkning i enlighet med artikel 5, på grundval av krav på ekodesign avseende de parametrar för ekodesign i bilaga I del 1 för vilka det i den tillämpliga genomförandeåtgärden föreskrivs att inga krav på ekodesign är nödvändiga.

3.   Medlemsstaterna får inte förhindra att energianvändande produkter som inte överensstämmer med bestämmelserna i den tillämpliga genomförandeåtgärden demonstreras på t.ex. handelsmässor, utställningar och demonstrationer, under förutsättning att det synligt anges att produkterna inte kommer att släppas ut på marknaden och/eller tas i bruk förrän överensstämmelse uppnåtts.

Artikel 7

Skyddsklausul

1.   Om en medlemsstat konstaterar att en energianvändande produkt som är försedd med CE-märkning enligt artikel 5 och använd på det sätt som avses inte överensstämmer med alla de relevanta bestämmelserna i den tillämpliga genomförandeåtgärden, skall tillverkaren eller dennes representant vara skyldig att bringa den energianvändande produkten i överensstämmelse med bestämmelserna i den tillämpliga genomförandeåtgärden och/eller med CE-märkningen och se till att överträdelsen upphör enligt de villkor som medlemsstaten fastställer.

Om det finns tillräckliga bevis för att den energianvändande produkten eventuellt brister i överensstämmelse skall medlemsstaten vidta de nödvändiga åtgärderna vilka, beroende på hur allvarlig den bristande överensstämmelsen är, kan innebära förbud att släppa ut den energianvändande produkten på marknaden tills överensstämmelse uppnåtts.

Om den bristande överensstämmelsen fortsätter, skall medlemsstaten fatta beslut om att begränsa eller förbjuda utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande av den energianvändande produkten i fråga eller se till att den dras tillbaka från marknaden.

Om produkten förbjuds eller dras tillbaka från marknaden skall kommissionen och de andra medlemsstaterna genast informeras.

2.   I varje beslut som en medlemsstat fattar med stöd av detta direktiv vilket begränsar eller förbjuder utsläppandet på marknaden och/eller ibruktagande av en energianvändande produkt skall grunderna för beslutet anges.

Ett sådant beslut skall genast delges den berörda parten, som samtidigt skall underrättas om vilka rättsmedel denne har enligt gällande lag i den berörda medlemsstaten samt vilka tidsfrister som gäller för dessa.

3.   Medlemsstaten skall omedelbart underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om varje beslut som fattats i enlighet med punkt 1, med angivande av skälen för beslutet och särskilt med uppgift om huruvida den bristande överensstämmelsen beror på

| a) | underlåtenhet att uppfylla kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden, |
| --- | --- |

a)

underlåtenhet att uppfylla kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden,

| b) | felaktig tillämpning av de harmoniserade standarder som avses i artikel 10.2, |
| --- | --- |

b)

felaktig tillämpning av de harmoniserade standarder som avses i artikel 10.2,

| c) | brister i de harmoniserade standarder som avses i artikel 10.2. |
| --- | --- |

c)

brister i de harmoniserade standarder som avses i artikel 10.2.

4.   Kommissionen skall utan dröjsmål inleda samråd med de berörda parterna och får inhämta tekniska utlåtanden från oberoende externa experter.

Efter samrådet skall kommissionen omedelbart underrätta den medlemsstat som har fattat beslutet samt de övriga medlemsstaterna om sin uppfattning.

Om kommissionen anser att beslutet inte är välgrundat, skall den omedelbart underrätta medlemsstaterna om detta.

5.   Om det beslut som avses i punkt 1 baseras på brister i en harmoniserad standard, skall kommissionen omedelbart inleda det förfarande som avses i artikel 10.2, 10.3 och 10.4. Kommissionen skall samtidigt underrätta den kommitté som avses i artikel 19.1.

6.   Medlemsstaterna och kommissionen skall, när så är motiverat, vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa sekretess för de uppgifter som lämnats under förfarandet.

7.   De beslut som medlemsstaterna fattar i enlighet med denna artikel skall offentliggöras på ett klart och öppet sätt.

8.   Kommissionens yttrande om dessa beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 8

Bedömning av överensstämmelse

1.   Innan en energianvändande produkt som omfattas av genomförandeåtgärder släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk, skall tillverkaren eller dennes representant se till att en bedömning görs av produktens överensstämmelse med alla de relevanta kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

2.   Förfarandena för bedömningen av överensstämmelse skall anges i genomförandeåtgärderna och ge tillverkarna möjlighet att välja mellan intern designkontroll enligt bilaga IV och ledningssystemet enligt bilaga V. När det är motiverat och står i proportion till riskerna, skall förfarandet för bedömning av överensstämmelse anges bland tillämpliga moduler i enlighet med beslut 93/465/EEG.

Om en medlemsstat har starka indikationer på att en energianvändande produkt troligen brister i överensstämmelse skall denna medlemsstat så fort som möjligt offentliggöra en grundlig bedömning av den energianvändande produktens överensstämmelse. Bedömningen kan utföras av ett behörigt organ för att i god tid kunna vidta eventuella korrigerande åtgärder.

Om en energianvändande produkt som omfattas av genomförandeåtgärder utformas av en organisation som är registrerad i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljöredovisningsordning (EMAS) (25) och designfunktionen omfattas av denna registrering, skall denna organisations ledningssystem förutsättas överensstämma med kraven i bilaga V till detta direktiv.

Om en energianvändande produkt som omfattas av genomförandeåtgärder utformas av en organisation vars ledningssystem omfattar produktdesignen och som genomförts i enlighet med harmoniserade standarder vars referensnummer har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, skall detta ledningssystem förutsättas överensstämma med motsvarande krav i bilaga V.

3.   När en energianvändande produkt som omfattas av genomförandeåtgärder har släppts ut på marknaden eller tagits i bruk, skall tillverkaren eller dennes representant bevara relevanta handlingar om den genomförda bedömningen av överensstämmelse och de försäkringar om överensstämmelse som utfärdats samt hålla dem tillgängliga för inspektion av medlemsstaterna under tio år efter det att den sista energianvändande produkten har tillverkats.

De relevanta handlingarna skall ställas till förfogande senast tio dagar efter mottagandet av en begäran från den behöriga myndigheten i en medlemsstat.

4.   De handlingar om bedömningen av överensstämmelse och försäkran om överensstämmelse som avses i artikel 5 skall utarbetas på något av gemenskapens officiella språk.

Artikel 9

Förutsatt överensstämmelse

1.   Medlemsstaterna skall betrakta energianvändande produkter som är CE-märkta enligt artikel 5 som överensstämmande med de relevanta bestämmelserna i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

2.   Medlemsstaterna skall betrakta energianvändande produkter för vilka harmoniserade standarder har tillämpats och vilkas referensnummer har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning som överensstämmande med alla de relevanta kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärd som dessa standarder rör.

3.   En energianvändande produkt som tilldelats gemenskapens miljömärke i enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000 skall förutsättas överensstämma med kraven på ekodesign i den tillämpliga genomförandeåtgärden, om miljömärkningen uppfyller dessa krav.

4.   För förutsatt överensstämmelse inom ramen för detta direktiv får kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 19.2 besluta att andra miljömärken uppfyller villkor motsvarande villkoren för gemenskapens miljömärke i enlighet med förordning (EG) nr 1980/2000. De energianvändande produkter som har tilldelats sådana andra miljömärken skall förutsättas överensstämma med kraven på ekodesign i den tillämpliga genomförandeåtgärden, om miljömärkningen uppfyller dessa krav.

Artikel 10

Harmoniserade standarder

1.   Medlemsstaterna skall i möjligaste mån se till att lämpliga åtgärder vidtas för att göra det möjligt att samråda med berörda parter på nationell nivå i samband med utarbetandet och övervakningen av de harmoniserade standarderna.

2.   Om en medlemsstat eller kommissionen anser att de harmoniserade standarder vilkas tillämpning förutsätts uppfylla specifika bestämmelser i en tillämplig genomförandeåtgärd inte helt uppfyller dessa bestämmelser, skall den berörda medlemsstaten eller kommissionen informera den ständiga kommitté som inrättades genom artikel 5 i direktiv 98/34/EG om detta och ange skälen. Kommittén skall så snabbt som möjligt avge ett yttrande.

3.   Mot bakgrund av kommitténs yttrande skall kommissionen besluta att offentliggöra, inte offentliggöra, delvis offentliggöra, behålla eller dra tillbaka hänvisningarna till de berörda harmoniserade standarderna i Europeiska unionens officiella tidning.

4.   Kommissionen skall underrätta det berörda europeiska standardiseringsorganet och om nödvändigt utfärda ett nytt mandat för att revidera de berörda harmoniserade standarderna.

Artikel 11

Krav på komponenter och underenheter

Det får i genomförandeåtgärderna krävas att de tillverkare eller representanter för dessa som släpper ut komponenter och underenheter på marknaden och/eller tillhandahåller dem för att tas i bruk skall lämna tillverkaren av en energianvändande produkt som omfattas av genomförandeåtgärderna relevanta uppgifter om komponenternas eller underenheternas materialsammansättning samt energi-, material- och/eller resursanvändning.

Artikel 12

Administrativt samarbete och informationsutbyte

1.   Medlemsstaterna skall se till att lämpliga åtgärder vidtas för att uppmuntra myndigheter med ansvar för genomförandet av detta direktiv att samarbeta med varandra samt att informera varandra och kommissionen för att bidra till ett väl fungerande direktiv, särskilt genomförandet av artikel 7.

I det administrativa samarbetet och informationsutbytet skall elektroniska kommunikationsmedel utnyttjas i största möjliga mån, varvid relevanta gemenskapsprogram kan ge stöd.

Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om vilka myndigheter som är ansvariga för tillämpningen av detta direktiv.

2.   De närmare detaljerna kring och strukturen för informationsutbytet mellan kommissionen och medlemsstaterna skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 19.2.

3.   Kommissionen skall vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra och bidra till det samarbete mellan medlemsstaterna som avses i denna artikel.

Artikel 13

Små och medelstora företag

1.
     
  När det gäller program som små och medelstora företag och mycket små företag kan gynnas av skall kommissionen beakta initiativ som hjälper små och medelstora företag och mycket små företag att integrera miljöaspekter, energieffektivitet inkluderat, i designen av sina produkter.

2.
     
  Medlemsstaterna skall se till, särskilt genom att stärka nätverk och strukturer för stöd, att små och medelstora företag och mycket små företag uppmuntras att tillämpa en miljövänlig strategi redan i samband med produktdesignen, och att anpassa sig till kommande europeisk lagstiftning.

Artikel 14

Konsumentinformation

I enlighet med tillämplig genomförandeåtgärd skall tillverkare, på det sätt de anser lämpligt, se till att konsumenter av energianvändande produkter får

| — | nödvändig information om den roll de kan fylla för en hållbar användning av produkten, |
| --- | --- |

—

nödvändig information om den roll de kan fylla för en hållbar användning av produkten,

| — | produktens ekologiska profil och fördelarna med ekodesign, om genomförandeåtgärderna kräver det. |
| --- | --- |

—

produktens ekologiska profil och fördelarna med ekodesign, om genomförandeåtgärderna kräver det.

Artikel 15

Genomförandeåtgärder

1.   
  När en energianvändande produkt uppfyller kriterierna i punkt 2 skall den omfattas av en genomförandeåtgärd eller en självreglering i enlighet med punkt 3b. När
  kommissionen
  antar
  genomförandeåtgärder
  skall den agera
  i enlighet med förfarandet i artikel 19.2.

2.   
  De
  kriterier
  som avses i punkt 1 är följande
  :

| a) | Den energianvändande produkten skall
  stå för
  en
  betydande
  försäljnings- och handelsvolym inom gemenskapen
  som tyder
  på mer än 200 000 enheter under ett år enligt senast tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

a)

Den energianvändande produkten skall
  stå för
  en
  betydande
  försäljnings- och handelsvolym inom gemenskapen
  som tyder
  på mer än 200 000 enheter under ett år enligt senast tillgängliga uppgifter.

| b) | Den energianvändande produkten skall, med beaktande av de kvantiteter som släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk, ha betydande miljöpåverkan inom gemenskapen, i enlighet med gemenskapens strategiska prioriteringar i beslut nr 1600/2002/EG. |
| --- | --- |

b)

Den energianvändande produkten skall, med beaktande av de kvantiteter som släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk, ha betydande miljöpåverkan inom gemenskapen, i enlighet med gemenskapens strategiska prioriteringar i beslut nr 1600/2002/EG.

| c) | Den energianvändande produkten skall ha en betydande potential för förbättring när det gäller miljöpåverkan utan att det medför orimliga kostnader
  , och särskilt ta hänsyn till
  :






  — | Avsaknad av annan relevant gemenskapslagstiftning
  eller
  oförmåga hos marknadskrafterna att ta itu med problemet
  på lämpligt sätt. |
| --- | --- | --- |

c)

Den energianvändande produkten skall ha en betydande potential för förbättring när det gäller miljöpåverkan utan att det medför orimliga kostnader
  , och särskilt ta hänsyn till
  :

—

Avsaknad av annan relevant gemenskapslagstiftning
  eller
  oförmåga hos marknadskrafterna att ta itu med problemet
  på lämpligt sätt.

| — | Stor skillnad i miljöprestanda mellan energianvändande produkter på marknaden med likvärdig funktion. |
| --- | --- |

—

Stor skillnad i miljöprestanda mellan energianvändande produkter på marknaden med likvärdig funktion.

3.   När kommissionen
  utarbetar
  ett utkast till
  genomförandeåtgärd skall
  den beakta eventuella synpunkter från den kommitté som avses i artikel 19.1 samt

| a) | gemenskapens prioriteringar på miljöområdet, t.ex. dem som fastställs i beslut nr 1600/2002/EG eller i Europeiska klimatförändringsprogrammet från kommissionen, |
| --- | --- |

a)

gemenskapens prioriteringar på miljöområdet, t.ex. dem som fastställs i beslut nr 1600/2002/EG eller i Europeiska klimatförändringsprogrammet från kommissionen,

| b) | relevant
  gemenskapslagstiftning och
  självreglering, t.ex. frivilliga avtal,
  som efter en bedömning i enlighet med artikel 17 förväntas uppnå de politiska målen snabbare eller till lägre kostnad än vid obligatoriska krav
  . |
| --- | --- |

b)

relevant
  gemenskapslagstiftning och
  självreglering, t.ex. frivilliga avtal,
  som efter en bedömning i enlighet med artikel 17 förväntas uppnå de politiska målen snabbare eller till lägre kostnad än vid obligatoriska krav
  .

4.   När kommissionen utarbetar ett utkast till genomförandeåtgärd skall den

| a) | beakta den energianvändande produktens livscykel
  och alla väsentliga miljöaspekter, bland annat energieffektiviteten; omfattningen på analysen av miljöaspekterna och förbättringarnas genomförbarhet skall stå i proportion till deras betydelse. Antagandet av kraven på ekodesign vad gäller en energianvändande produkts väsentliga miljöaspekter skall inte försenas i onödan på grund av osäkerheter beträffande andra aspekter, |
| --- | --- |

a)

beakta den energianvändande produktens livscykel
  och alla väsentliga miljöaspekter, bland annat energieffektiviteten; omfattningen på analysen av miljöaspekterna och förbättringarnas genomförbarhet skall stå i proportion till deras betydelse. Antagandet av kraven på ekodesign vad gäller en energianvändande produkts väsentliga miljöaspekter skall inte försenas i onödan på grund av osäkerheter beträffande andra aspekter,

| b) | genomföra en analys av effekterna på miljö, konsumenter och tillverkare, inbegripet små och medelstora företag, i fråga om konkurrenskraft, innovation, marknadstillträde samt kostnader och nytta,
  även på marknader utanför gemenskapen, |
| --- | --- |

b)

genomföra en analys av effekterna på miljö, konsumenter och tillverkare, inbegripet små och medelstora företag, i fråga om konkurrenskraft, innovation, marknadstillträde samt kostnader och nytta,
  även på marknader utanför gemenskapen,

| c) | beakta befintlig nationell miljölagstiftning som medlemsstaterna anser relevant, |
| --- | --- |

c)

beakta befintlig nationell miljölagstiftning som medlemsstaterna anser relevant,

| d) | hålla lämpliga samråd med berörda aktörer, |
| --- | --- |

d)

hålla lämpliga samråd med berörda aktörer,

| e) | förbereda en motivering till utkastet till genomförandeåtgärd på grundval av den bedömning som avses i led b, |
| --- | --- |

e)

förbereda en motivering till utkastet till genomförandeåtgärd på grundval av den bedömning som avses i led b,

| f) | fastställa genomförandedatum, eventuella stegvisa åtgärder eller övergångsåtgärder eller övergångsperioder, med beaktande av i synnerhet eventuella konsekvenser för små och medelstora företag eller för särskilda produktgrupper som främst tillverkas av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

f)

fastställa genomförandedatum, eventuella stegvisa åtgärder eller övergångsåtgärder eller övergångsperioder, med beaktande av i synnerhet eventuella konsekvenser för små och medelstora företag eller för särskilda produktgrupper som främst tillverkas av små och medelstora företag.

5.   Genomförandeåtgärder skall uppfylla samtliga nedanstående kriterier:

| a) | Det får inte bli betydande negativa konsekvenser när det gäller produktens sätt att fungera, sett ur användarens synvinkel. |
| --- | --- |

a)

Det får inte bli betydande negativa konsekvenser när det gäller produktens sätt att fungera, sett ur användarens synvinkel.

| b) | Hälsa, säkerhet och miljö får inte påverkas negativt. |
| --- | --- |

b)

Hälsa, säkerhet och miljö får inte påverkas negativt.

| c) | Det får inte bli betydande negativa konsekvenser för konsumenterna, i synnerhet i fråga om produktens prisnivå och livscykelkostnader. |
| --- | --- |

c)

Det får inte bli betydande negativa konsekvenser för konsumenterna, i synnerhet i fråga om produktens prisnivå och livscykelkostnader.

| d) | Det får inte bli betydande negativa konsekvenser för
  industrins
  konkurrenskraft. |
| --- | --- |

d)

Det får inte bli betydande negativa konsekvenser för
  industrins
  konkurrenskraft.

| e) | I princip får fastställandet av ett krav på ekodesign inte få till följd att tillverkarna måste använda patentskyddad teknik. |
| --- | --- |

e)

I princip får fastställandet av ett krav på ekodesign inte få till följd att tillverkarna måste använda patentskyddad teknik.

| f) | Åtgärderna får inte medföra en orimlig administrativ börda för tillverkaren. |
| --- | --- |

f)

Åtgärderna får inte medföra en orimlig administrativ börda för tillverkaren.

6.   Genomförandeåtgärderna skall innehålla krav på ekodesign i enlighet med bilaga I och/eller bilaga II.

Specifika krav på ekodesign skall införas för bestämda miljöaspekter som har betydande påverkan på miljön.

I genomförandeåtgärderna får det också föreskrivas att det inte är nödvändigt med några krav på ekodesign när det gäller de i bilaga I del 1 angivna specifika parametrarna för ekodesign.

7.   Kraven skall vara så formulerade att det garanteras att marknadsövervakningsmyndigheterna kan kontrollera de energianvändande produkternas överensstämmelse med kraven i genomförandeåtgärden. I genomförandeåtgärden skall specificeras huruvida kontrollförfarandet kan utföras antingen direkt på den energianvändande produkten eller med stöd av den tekniska dokumentationen.

8.   Genomförandeåtgärderna skall omfatta punkterna i förteckningen i bilaga VII.

9.   Kommissionens relevanta undersökningar och analyser under utarbetandet av genomförandeåtgärderna bör göras tillgängliga för allmänheten
  , med särskild hänsyn till tillgänglighet och användning för intresserade små och medelstora företag.

10.   När så är lämpligt skall en genomförandeåtgärd som fastställer kraven för ekodesign åtföljas av riktlinjer för hur de olika miljöaspekterna skall vägas mot varandra, vilka skall antas av kommissionen i enlighet med artikel 19.2. Dessa riktlinjer skall omfatta särskilda egenskaper hos de små och medelstora företag som är verksamma inom produktsegment som berörs av genomförandeåtgärden. Vid behov och i enlighet med artikel 13.1 kan kommissionen ta fram ytterligare specialmaterial för att underlätta genomförandet för små och medelstora företag.

Artikel 16

Arbetsplan

1.   I enlighet med kriterierna i artikel 15 och efter att ha hört det samrådsforum som avses i artikel 18 skall kommissionen senast den ... (26) upprätta en arbetsplan, som skall göras tillgänglig för allmänheten.

I arbetsplanen skall det för de tre påföljande åren fastställas en vägledande förteckning över produktgrupper som skall betraktas som prioriterade för antagande av genomförandeåtgärder.

Arbetsplanen skall ändras regelbundet av kommissionen efter det att den har hört samrådsforumet.

2.   Under en övergångsperiod, medan den första arbetsplanen enligt punkt 1 utarbetas,
  skall
  kommissionen dock i enlighet med förfarandet i artikel 19.2, kriterierna i artikel 15 och efter att ha hört samrådsforumet
  , och om lämpligt, på förhand införa
  :

| — | genomförandeåtgärder och därvid börja med de produkter som i enlighet med Europeiska klimatförändringsprogrammet har fastställts erbjuda stora möjligheter till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen av växthusgaser,
  till exempel utrustning för uppvärmning av byggnader och vatten, elektriska motorsystem, belysning i hushålls- och tjänstesektorn, hushållsapparater, kontorsutrustning i hushålls- och tjänstesektorn, konsumentelektronik samt värme-, ventilations- och klimatanläggningar, |
| --- | --- |

—

genomförandeåtgärder och därvid börja med de produkter som i enlighet med Europeiska klimatförändringsprogrammet har fastställts erbjuda stora möjligheter till en kostnadseffektiv minskning av utsläppen av växthusgaser,
  till exempel utrustning för uppvärmning av byggnader och vatten, elektriska motorsystem, belysning i hushålls- och tjänstesektorn, hushållsapparater, kontorsutrustning i hushålls- och tjänstesektorn, konsumentelektronik samt värme-, ventilations- och klimatanläggningar,

| — | en separat genomförandeåtgärd för att minska en produktgrupps stand by-förluster. |
| --- | --- |

—

en separat genomförandeåtgärd för att minska en produktgrupps stand by-förluster.

Artikel 17

Självreglering

Frivilliga avtal eller andra åtgärder för självreglering som beskrivs som alternativ till genomförandeåtgärderna i detta direktiv skall minst bedömas utifrån bilaga VIII.

Artikel 18

Samrådsforum

Kommissionen skall se till att den vid genomförandet av sina uppgifter, när det gäller varje genomförandeåtgärd, eftersträvar ett väl avvägt deltagande av företrädare för medlemsstaterna och alla produktens/produktgruppens relevanta intressenter, t.ex. industrin, inbegripet små och medelstora företag, hantverksföretag, fackföreningar, återförsäljare, detaljhandlare, importörer, miljöskyddsgrupper och konsumentorganisationer.
  Dessa parter skall i synnerhet bidra till att definiera och se över genomförandeåtgärderna, undersöka effektiviteten hos de etablerade systemen för marknadsövervakning och bedöma frivilliga avtal och andra åtgärder för självreglering.
  Dessa parter skall sammanträda i ett samrådsforum. Arbetsordningen för forumet skall fastställas av kommissionen.

Artikel 19

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 20

Sanktioner

Medlemsstaterna skall fastställa sanktioner för överträdelser av de nationella bestämmelser som antas enligt detta direktiv. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande,
  med hänsyn till graden av bristande överensstämmelse och antalet enheter med produkter med bristande överensstämmelse som släppts ut på gemenskapsmarknaden
  .

Artikel 21

Ändringar

1.   Direktiv 92/42/EEG ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6 skall utgå. |
| --- | --- |

1.

Artikel 6 skall utgå.

| 2. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 10a
  Detta direktiv utgör en genomförandeåtgärd enligt artikel 15 i direktiv xx/xx (27), när det gäller energieffektivitet under användning, i enlighet med det direktivet, och kan ändras eller upphävas i enlighet med artikel 19.2 i direktiv xx/xx (27). |
| --- | --- |

2.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 10a

Detta direktiv utgör en genomförandeåtgärd enligt artikel 15 i direktiv xx/xx (27), när det gäller energieffektivitet under användning, i enlighet med det direktivet, och kan ändras eller upphävas i enlighet med artikel 19.2 i direktiv xx/xx (27).

| 3. | Bilaga I avsnitt 2 skall utgå. |
| --- | --- |

3.

Bilaga I avsnitt 2 skall utgå.

| 4. | Bilaga II skall utgå. |
| --- | --- |

4.

Bilaga II skall utgå.

2.   Direktiv 96/57/EG ändras på följande sätt:

Följande artikel skall införas:

”Artikel 9a

Detta direktiv utgör en genomförandeåtgärd enligt artikel 15 i direktiv xx/xx (28), när det gäller energieffektivitet under användning, i enlighet med det direktivet, och kan ändras eller upphävas i enlighet med artikel 19.2 i direktiv xx/xx (28).

3.   Direktiv 2000/55/EG ändras på följande sätt:

Följande artikel skall införas:

”Artikel 9a

Detta direktiv utgör en genomförandeåtgärd enligt artikel 15 i direktiv xx/xx (29), när det gäller energieffektivitet under användning, i enlighet med det direktivet, och kan ändras eller upphävas i enlighet med artikel 19.2 i direktiv xx/xx (29).

Artikel 22

Artikel 22

Upphävande

Direktiven 78/170/EEG och 86/594/EEG skall upphöra att gälla. Medlemsstaterna får fortsätta att tillämpa de befintliga nationella genomförandeåtgärder som antagits enligt direktiv 86/594/EEG till dess att nya genomförandeåtgärder för de berörda produkterna har antagits enligt det här direktivet.

Artikel 23

Artikel 23

Översyn

Kommissionen skall senast den ... (30) se över detta direktivs effektivitet, inklusive genomförandeåtgärder, tröskeln för genomförandeåtgärder, mekanismer för marknadsövervakning och eventuella relevanta incitament till självreglering, efter det att den har hört det samrådsforum som avses i artikel 18, samt när så är lämpligt förelägga Europaparlamentet och rådet förslag om ändring av direktivet.

30

artikel 18

Artikel 24

Artikel 24

Sekretess

Krav på tillverkarens och/eller dennes representants tillhandahållande av den information som avses i artikel 11 och i bilaga I del 2 skall vara proportionerliga, och hänsyn skall tas till legitim sekretess för kommersiellt känslig information.

artikel 11

Artikel 25

Artikel 25

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv före den ... (31).

31

De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 26

Artikel 26

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 27

Artikel 27

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 25.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 20 april 2004(EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 319), rådets gemensamma ståndpunkt av den 29 november 2004 (EUT C 38 E, 15.2.2005, s. 45) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 april 2005.

2

ståndpunkt

(EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 319)

29 november 2004 (EUT C 38 E, 15.2.2005, s. 45)

13 april 2005

(3)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

3

(4)  EGT L 220, 30.8.1993, s. 23.

4

(5)  EGT C 136, 4.6.1985, s. 1.

5

(6)  EGT C 141, 19.5.2000, s. 1.

6

(7)  EGT L 297, 13.10.1992, s. 16. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

(8)  EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

8

(9)  EGT L 332, 15.12.2001, s. 1.

9

(10)  EUT L 37, 13.2.2003, s. 24. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/108/EG (EUT L 345, 31.12.2003, s. 106).

10

(11)  EUT L 37, 13.2.2003, s. 19.

11

(12)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 201. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/98/EG (EUT L 305, 1.10.2004, s. 63).

12

(13)  EGT L 167, 22.6.1992, s. 17. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/8/EG (EUT L 52, 21.2.2004, s. 50).

13

(14)  EGT L 236, 18.9.1996, s. 36.

14

(15)  EGT L 279, 1.11.2000, s. 33.

15

(16)  EGT L 52, 23.2.1978, s. 32. Direktivet ändrat genom direktiv 82/885/EEG (EGT L 378, 31.12.1982, s. 19).

16

(17)  EGT L 196, 26.7.1990, s. 15. Direktivet ändrat genom direktiv 93/68/EEG (EGT L 220, 30.8.1993, s. 1).

17

(18)  EUT L 1, 4.1.2003, s. 65.

18

(19)  EGT L 344, 6.12.1986, s. 24. Direktivet ändrat genom rådets förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

19

(20)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

20

(21)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

21

(22)  EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

22

(23)  EGT L 377, 31.12.1991, s. 20. Direktivet ändrat genom direktiv 94/31/EG (EGT L 168, 2.7.1994, s. 28).

23

(24)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

24

(25)  EGT L 114, 24.4.2001, s. 1.

25

114

(26)  Två år efter det att detta direktiv har antagits.

26

(27)  EUT L ...”

27

(28)  EUT L ...”

28

(29)  EUT L ...”

29

(30)  Fem år efter det att detta direktiv har antagits.

30

(31)  24 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

31

BILAGA I

METOD FÖR ATT UPPRÄTTA ALLMÄNNA KRAV PÅ EKODESIGN

(se artikel 15)

De allmänna kraven på ekodesign syftar till att förbättra produktens miljöprestanda och inriktas på produktens betydande miljöaspekter, utan att några gränsvärden fastställs.
  Metoden enligt denna bilaga kommer att tillämpas när det är olämpligt att fastställa gränsvärden för den produktgrupp som utvärderas.
  Kommissionen skall fastställa de betydande miljöaspekterna när den utarbetar det utkast till genomförandeåtgärd som skall överlämnas till den kommitté som avses i artikel 19, varvid dessa särskilt skall anges i genomförandeåtgärden.

När kommissionen utarbetar genomförandeåtgärder som innehåller allmänna krav på ekodesign enligt artikel 15 skall den för den energianvändande produkt som omfattas av genomförandeåtgärden fastställa de relevanta parametrarna för ekodesign bland dem som anges i förteckningen i del 1, kraven på tillhandahållande av information bland dem som anges i förteckningen i del 2 och de krav på tillverkaren som förtecknas i del 3.

Del 1. Parametrar för ekodesign av energianvändande produkter

1.1   De betydande miljöaspekterna skall fastställas med beaktande av följande faser i produktens livscykel i den mån de rör produktdesignen:

| a) | Urval och användning av råvaror. |
| --- | --- |

a)

Urval och användning av råvaror.

| b) | Tillverkning. |
| --- | --- |

b)

Tillverkning.

| c) | Emballage, transport och distribution. |
| --- | --- |

c)

Emballage, transport och distribution.

| d) | Installation och underhåll. |
| --- | --- |

d)

Installation och underhåll.

| e) | Användning. |
| --- | --- |

e)

Användning.

| f) | Uttjänt produkt, vilket innebär en energianvändande produkt i det tillstånd den är vid slutet av sin första användningsperiod och fram till det slutliga omhändertagandet. |
| --- | --- |

f)

Uttjänt produkt, vilket innebär en energianvändande produkt i det tillstånd den är vid slutet av sin första användningsperiod och fram till det slutliga omhändertagandet.

1.2   För varje fas skall följande miljöaspekter bedömas, när det är relevant:

| a) | Förväntad användning av material, energi och andra resurser, t.ex. färskvatten. |
| --- | --- |

a)

Förväntad användning av material, energi och andra resurser, t.ex. färskvatten.

| b) | Förväntade utsläpp i luft, vatten och mark. |
| --- | --- |

b)

Förväntade utsläpp i luft, vatten och mark.

| c) | Förväntade föroreningar på grund av fysiska effekter, t.ex. buller, vibrationer, strålning och elektromagnetiska fält. |
| --- | --- |

c)

Förväntade föroreningar på grund av fysiska effekter, t.ex. buller, vibrationer, strålning och elektromagnetiska fält.

| d) | Förväntad mängd avfall. |
| --- | --- |

d)

Förväntad mängd avfall.

| e) | Möjligheter till återanvändning och återvinning av material och/eller energi med hänsyn till direktiv 2002/96/EG. |
| --- | --- |

e)

Möjligheter till återanvändning och återvinning av material och/eller energi med hänsyn till direktiv 2002/96/EG.

1.3   När det är lämpligt skall följande parametrar särskilt användas och vid behov kompletteras med andra för att utvärdera möjligheten att förbättra de miljöaspekter som nämns i föregående punkt:

| a) | Produktens vikt och volym. |
| --- | --- |

a)

Produktens vikt och volym.

| b) | Användning av återvunnet material. |
| --- | --- |

b)

Användning av återvunnet material.

| c) | Användning av energi, vatten och andra resurser under hela livscykeln. |
| --- | --- |

c)

Användning av energi, vatten och andra resurser under hela livscykeln.

| d) | Användning av ämnen som är klassificerade som farliga för hälsan och/eller miljön enligt rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (1), och med hänsyn till lagstiftningen om utsläppande på marknaden och användning av särskilda ämnen, t.ex. direktiven 76/769/EEG eller 2002/95/EG. |
| --- | --- |

d)

Användning av ämnen som är klassificerade som farliga för hälsan och/eller miljön enligt rådets direktiv 67/548/EEG av den 27 juni 1967 om tillnärmning av lagar och andra författningar om klassificering, förpackning och märkning av farliga ämnen (1), och med hänsyn till lagstiftningen om utsläppande på marknaden och användning av särskilda ämnen, t.ex. direktiven 76/769/EEG eller 2002/95/EG.

| e) | Mängd och art av de konsumtionsvaror som behövs för att korrekt använda och underhålla produkten. |
| --- | --- |

e)

Mängd och art av de konsumtionsvaror som behövs för att korrekt använda och underhålla produkten.

| f) | Möjlighet till återanvändning och materialåtervinning uttryckt i: antal använda material och komponenter, användning av standardkomponenter, tidsåtgång vid demontering, eventuella specialverktyg som behövs för demontering, användning av kodningsstandarder för komponenter och material för att kartlägga komponenter och material som kan återanvändas eller materialåtervinnas (även ISO-märkning av plastdelar), användning av material som är lätta att återvinna, enkel åtkomst till värdefulla och andra återvinningsbara komponenter och material, enkel åtkomst till komponenter och material som innehåller farliga ämnen. |
| --- | --- |

f)

Möjlighet till återanvändning och materialåtervinning uttryckt i: antal använda material och komponenter, användning av standardkomponenter, tidsåtgång vid demontering, eventuella specialverktyg som behövs för demontering, användning av kodningsstandarder för komponenter och material för att kartlägga komponenter och material som kan återanvändas eller materialåtervinnas (även ISO-märkning av plastdelar), användning av material som är lätta att återvinna, enkel åtkomst till värdefulla och andra återvinningsbara komponenter och material, enkel åtkomst till komponenter och material som innehåller farliga ämnen.

| g) | Införlivande av använda komponenter. |
| --- | --- |

g)

Införlivande av använda komponenter.

| h) | Undvikande av tekniska lösningar som gör det svårare att återanvända och återvinna komponenter och hela apparater. |
| --- | --- |

h)

Undvikande av tekniska lösningar som gör det svårare att återanvända och återvinna komponenter och hela apparater.

| i) | Förlängning av livstiden uttryckt i: garanterad minimilivstid, garanterad minimileveranstid för reservdelar, modularitet, uppgraderingsmöjligheter, reparationsmöjligheter. |
| --- | --- |

i)

Förlängning av livstiden uttryckt i: garanterad minimilivstid, garanterad minimileveranstid för reservdelar, modularitet, uppgraderingsmöjligheter, reparationsmöjligheter.

| j) | Avfallsmängd och mängd farligt avfall. |
| --- | --- |

j)

Avfallsmängd och mängd farligt avfall.

| k) | Utsläpp i luften (växthusgaser, försurande ämnen, flyktiga organiska föreningar, ozonnedbrytande ämnen, långlivade organiska föroreningar, tungmetaller, små partiklar och svävande partiklar) utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (2). |
| --- | --- |

k)

Utsläpp i luften (växthusgaser, försurande ämnen, flyktiga organiska föreningar, ozonnedbrytande ämnen, långlivade organiska föroreningar, tungmetaller, små partiklar och svävande partiklar) utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/EG av den 16 december 1997 om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg (2).

| l) | Utsläpp i vatten (tungmetaller, ämnen som är skadliga för syrebalansen, långlivade organiska föroreningar). |
| --- | --- |

l)

Utsläpp i vatten (tungmetaller, ämnen som är skadliga för syrebalansen, långlivade organiska föroreningar).

| m) | Utsläpp i mark (särskilt läckage och utsläpp av farliga ämnen under produktens användning och risken för urlakning vid dess deponering som avfall). |
| --- | --- |

m)

Utsläpp i mark (särskilt läckage och utsläpp av farliga ämnen under produktens användning och risken för urlakning vid dess deponering som avfall).

Del 2. Krav på tillhandahållande av information

I genomförandeåtgärderna kan det krävas att tillverkaren skall tillhandahålla information, vilket kan påverka hur den energianvändande produkten hanteras, används eller återvinns av andra parter än tillverkaren t.ex.:

| — | Information från produktdesignern om tillverkningsprocessen. |
| --- | --- |

—

Information från produktdesignern om tillverkningsprocessen.

| — | Konsumentinformation om en produkts viktigaste miljömässiga egenskaper och miljöprestanda skall följa med produkten när den släpps ut på marknaden för att göra det möjligt för konsumenterna att jämföra dessa aspekter av produkterna. |
| --- | --- |

—

Konsumentinformation om en produkts viktigaste miljömässiga egenskaper och miljöprestanda skall följa med produkten när den släpps ut på marknaden för att göra det möjligt för konsumenterna att jämföra dessa aspekter av produkterna.

| — | Konsumentinformation om hur produkten skall installeras, användas och underhållas för att minimera dess miljöpåverkan och för att säkra så lång livstid som möjligt, samt information om hur produkten skall lämnas tillbaka när den är uttjänt och i tillämpliga fall information om den period när reservdelar finns tillgängliga och om möjligheterna till uppgradering av produkter. |
| --- | --- |

—

Konsumentinformation om hur produkten skall installeras, användas och underhållas för att minimera dess miljöpåverkan och för att säkra så lång livstid som möjligt, samt information om hur produkten skall lämnas tillbaka när den är uttjänt och i tillämpliga fall information om den period när reservdelar finns tillgängliga och om möjligheterna till uppgradering av produkter.

| — | Uppgifter om behandlingsanläggningar för demontering, materialåtervinning eller omhändertagande av uttjänta produkter. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om behandlingsanläggningar för demontering, materialåtervinning eller omhändertagande av uttjänta produkter.

Informationen bör om möjligt finnas på själva produkten.

I dessa uppgifter skall hänsyn tas till förpliktelser i samband med annan gemenskapslagstiftning, t.ex. direktiv 2002/96/EG.

Del 3. Krav på tillverkaren

1.   Tillverkare av en energianvändande produkt skall vara skyldiga att göra en bedömning av den energianvändande produktmodellen under hela dess livscykel,
  genom att arbeta med
  de miljöaspekter som i genomförandeåtgärden fastställs som sådana aspekter som kan ändras väsentligt genom produktdesignen och baserat på realistiska antaganden om normala förhållanden och syftet med användningen.
  Andra miljöaspekter kan utvärderas på frivillig basis.

På grundval av denna bedömning skall tillverkarna sedan fastställa dess ekologiska profil. Den skall baseras på de egenskaper hos produkten som är relevanta ur miljösynpunkt och resursanvändning och utsläpp/ restprodukter under hela produktens livscykel uttryckt i fysiska, mätbara kvantiteter.

2.   Tillverkaren skall använda bedömningen för att utvärdera alternativa designlösningar och produktens uppnådda miljöprestanda i förhållande till riktmärken.

Riktmärken skall fastställas av kommissionen i genomförandeåtgärden på grundval av den information som samlats in när åtgärden utarbetades.

Vid valet av en särskild designlösning skall en lämplig balans uppnås mellan de olika miljöaspekterna och mellan miljöaspekter och andra relevanta faktorer, t.ex. hälsa och säkerhet, tekniska funktionskrav, krav på kvalitet och prestanda samt ekonomiska aspekter, även tillverkningskostnader och säljbarhet, samtidigt som all tillämplig lagstiftning skall följas.

---

(1)  EGT 196, 16.8.1967, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/73/EG (EUT L 152, 30.4.2004, s. 1).

(2)  EGT L 59, 27.2.1998, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/26/EG (EUT L 146, 30.4.2004, s. 1).

BILAGA II

METOD FÖR ATT FASTSTÄLLA SPECIFIKA KRAV PÅ EKODESIGN

(se artikel 15)

Specifika krav på ekodesign syftar till att förbättra en viss miljöaspekt hos en produkt. De kan i tillämpliga fall vara utformade som krav på minskad förbrukning av en särskild resurs, t.ex. begränsningar av resursanvändningen i olika faser i produktens livscykel (t.ex. gränser för vattenförbrukning under produktens användningsfas, gränser för mängden av ett bestämt material som får ingå i produkten eller krav på att en viss mängd återvunnet material används).

När kommissionen utarbetar genomförandeåtgärder som innehåller specifika krav på ekodesign enligt artikel 15 skall den för den energianvändande produkt som omfattas av genomförandeåtgärden fastställa de relevanta parametrarna för ekodesign bland dem som anges i förteckningen i bilaga I del 1, och fastställa nivåerna på dessa krav i enlighet med förfarandet i artikel 19.2, enligt följande:

1.   Vid en teknisk, miljömässig och ekonomisk analys skall en rad representativa modeller av den energianvändande produkten på marknaden väljas ut och tekniska möjligheter för att förbättra produktens miljöprestanda identifieras, samtidigt som dessa alternativs ekonomiska bärkraft skall beaktas och märkbara försämringar för konsumenterna undvikas när det gäller prestanda eller användbarhet.

Den tekniska, miljömässiga och ekonomiska analysen skall också, för de miljöaspekter som beaktas, identifiera produkterna med bäst prestanda och bästa tillgängliga teknik på marknaden.

Prestandan hos de produkter som finns tillgängliga på internationella marknader och riktmärken i andra länders lagstiftning skall beaktas både i samband med analysen och när kraven fastställs.

På grundval av denna analys och med beaktande av den tekniska och ekonomiska genomförbarheten samt förbättringspotentialen, vidtas konkreta åtgärder i syfte att
  minimera
  produktens miljöpåverkan.

När det gäller de representativa modellernas energianvändning i drift skall nivån för energieffektivitet eller energianvändning fastställas i syfte att uppnå minsta möjliga kostnad för slutanvändarna under produktens hela livscykel och hänsyn skall tas till konsekvenserna för andra miljöaspekter. Vid analysen av livscykelkostnaderna används en realränta baserad på uppgifter från Europeiska centralbanken och en realistisk livstid för den energianvändande produkten. Den är baserad på summan av ändringarna i inköpsprisen (som följer av ändringar i industrikostnaderna) och i driftsutgifterna, som följer av de olika möjligheterna till tekniska förbättringar, som diskonteras under de representativa energianvändande produkternas livstid. Driftsutgifterna täcker i första hand energianvändning och ytterligare utgifter för andra resurser (t.ex. vatten eller rengöringsmedel).

Det skall genomföras en känslighetsanalys som omfattar de relevanta faktorerna (t.ex. priset på energi och andra resurser, kostnaden för råvaror eller produktionskostnader, diskonton) och i förekommande fall även de externa miljökostnaderna,
  inklusive uteblivna utsläpp av växthusgaser,
  i syfte att kontrollera om det skett väsentliga ändringar och om de övergripande slutsatserna håller. Kraven skall anpassas i överensstämmelse med detta.

En liknande metod kan tillämpas på andra resurser, t.ex. vatten.

2.   För att utveckla de tekniska, miljömässiga och ekonomiska analyserna kan uppgifter som är tillgängliga inom ramen för annan gemenskapsverksamhet användas.

Detsamma gäller uppgifter från befintliga program i andra delar av världen för fastställande av specifika krav på ekodesign för energianvändande produkter som förekommer vid handel med EU:s ekonomiska partner.

3.   Vid fastställande av datumet för kravets ikraftträdande skall hänsyn tas till hur lång tid det kommer att ta att ge produkten i fråga en ny design.

BILAGA III

CE-MÄRKNING

(se artikel 5.2)

Image

CE-märkningen skall vara minst 5 mm hög. Om CE-märkningen förminskas eller förstoras skall proportionerna i ovanstående modell bibehållas.

CE-märkningen skall anbringas på den energianvändande produkten. Om detta inte är möjligt skall märkningen anbringas på förpackningen och på de medföljande dokumenten.

BILAGA IV

INTERN DESIGNKONTROLL

(se artikel 8)

1.   I denna bilaga beskrivs det förfarande genom vilket tillverkaren eller dennes representant, som uppfyller de förpliktelser som fastställs i punkt 2 i denna bilaga, förklarar och försäkrar att den energianvändande produkten överensstämmer med relevanta krav i den tillämpliga genomförandeåtgärden. Försäkran om överensstämmelse kan omfatta en eller flera produkter och skall finnas tillgänglig hos tillverkaren.

2.   Tillverkaren skall sammanställa teknisk dokumentation som gör det möjligt att bedöma den energianvändande produktens överensstämmelse med kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

Denna dokumentation skall i synnerhet innehålla

| a) | en allmän beskrivning av den energianvändande produkten och dess avsedda användning, |
| --- | --- |

a)

en allmän beskrivning av den energianvändande produkten och dess avsedda användning,

| b) | resultaten av relevanta miljöbedömningsstudier som utförts av tillverkaren och/eller hänvisningar till litteratur om miljöbedömningar eller fallstudier som används av tillverkaren vid utvärdering, dokumentation och fastställande av olika lösningar för produktdesignen, |
| --- | --- |

b)

resultaten av relevanta miljöbedömningsstudier som utförts av tillverkaren och/eller hänvisningar till litteratur om miljöbedömningar eller fallstudier som används av tillverkaren vid utvärdering, dokumentation och fastställande av olika lösningar för produktdesignen,

| c) | produktens ekologiska profil om det krävs enligt genomförandeåtgärden, |
| --- | --- |

c)

produktens ekologiska profil om det krävs enligt genomförandeåtgärden,

| d) | element i produktdesignspecifikationen som rör produktens miljömässiga designaspekter, |
| --- | --- |

d)

element i produktdesignspecifikationen som rör produktens miljömässiga designaspekter,

| e) | en förteckning över de standarder som avses i artikel 10 och som helt eller delvis har använts samt en beskrivning av de lösningar som har valts för att uppfylla kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden, om de standarder som avses i artikel 10 inte har använts eller om dessa standarder inte fullt ut täcker kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden, |
| --- | --- |

e)

en förteckning över de standarder som avses i artikel 10 och som helt eller delvis har använts samt en beskrivning av de lösningar som har valts för att uppfylla kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden, om de standarder som avses i artikel 10 inte har använts eller om dessa standarder inte fullt ut täcker kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden,

| f) | en kopia av de uppgifter som rör produktens miljömässiga designaspekter som skall lämnas i enlighet med kraven i bilaga I del 2, |
| --- | --- |

f)

en kopia av de uppgifter som rör produktens miljömässiga designaspekter som skall lämnas i enlighet med kraven i bilaga I del 2,

| g) | resultaten av mätningarna av de krav på ekodesign som utförts, även detaljer om dessa mätningars överensstämmelse med de krav på ekodesign som fastställs i den tillämpliga genomförandeåtgärden. |
| --- | --- |

g)

resultaten av mätningarna av de krav på ekodesign som utförts, även detaljer om dessa mätningars överensstämmelse med de krav på ekodesign som fastställs i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

3.   Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att produkten kommer att tillverkas i enlighet med de designspecifikationer som avses i punkt 2 och i enlighet med kraven i den tillämpliga åtgärden.

BILAGA V

LEDNINGSSYSTEM FÖR BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE

(se artikel 8)

1.   I denna bilaga beskrivs det förfarande genom vilket den tillverkare som uppfyller förpliktelserna i punkt 2 i denna bilaga, förklarar och försäkrar att den energianvändande produkten uppfyller kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden. Försäkran om överensstämmelse kan omfatta en eller flera produkter och skall bevaras av tillverkaren.

2.   Ett ledningssystem kan användas för bedömning av överensstämmelse av den energianvändande produkten förutsatt att tillverkaren inför de miljörelaterade delar av ledningssystemet som avses i punkt 3 i denna bilaga.

3.   Miljödelar i ledningssystemet

I denna punkt anges de delar i ett ledningssystem och de förfaranden genom vilka tillverkaren kan påvisa att den energianvändande produkten uppfyller kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

3.1   Policy beträffande produktens miljöprestanda

Tillverkaren skall kunna påvisa överensstämmelse med kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden. Tillverkaren skall också kunna tillhandahålla ramar för att fastställa och revidera målsättningar och indikatorer för produktens miljöprestanda, för att förbättra produktens övergripande miljöprestanda.

Alla de åtgärder som antagits av tillverkaren för att förbättra produktens övergripande miljöprestanda och fastställa produktens ekologiska profil, genom design och tillverkning, om det krävs enligt genomförandeåtgärden, skall dokumenteras systematiskt och grundligt i form av skriftliga förfaranden och instruktioner.

Dessa förfaranden och instruktioner skall särskilt omfatta en adekvat beskrivning av

| — | förteckningen över dokument som skall upprättas för att påvisa den energianvändande produktens överensstämmelse, och som - om det är relevant - skall göras tillgängliga, |
| --- | --- |

—

förteckningen över dokument som skall upprättas för att påvisa den energianvändande produktens överensstämmelse, och som - om det är relevant - skall göras tillgängliga,

| — | målsättningarna och indikatorerna för produktens miljöprestanda samt organisationsstruktur, ansvarsområden och ledningens befogenheter ävensom resursfördelningen när det gäller genomförande och uppdatering, |
| --- | --- |

—

målsättningarna och indikatorerna för produktens miljöprestanda samt organisationsstruktur, ansvarsområden och ledningens befogenheter ävensom resursfördelningen när det gäller genomförande och uppdatering,

| — | de kontroller och tester som skall utföras efter tillverkningen för att kontrollera produktens prestanda i förhållande till indikatorerna för miljöprestanda, |
| --- | --- |

—

de kontroller och tester som skall utföras efter tillverkningen för att kontrollera produktens prestanda i förhållande till indikatorerna för miljöprestanda,

| — | förfaranden för kontroll av den krävda dokumentationen och garantier för att den uppdateras, |
| --- | --- |

—

förfaranden för kontroll av den krävda dokumentationen och garantier för att den uppdateras,

| — | metoden för att kontrollera miljöinslagens genomförande och effektivitet i ledningssystemet. |
| --- | --- |

—

metoden för att kontrollera miljöinslagens genomförande och effektivitet i ledningssystemet.

3.2   Planering

Tillverkaren skall fastställa och uppdatera

| a) | förfaranden för fastställandet av produktens ekologiska profil, |
| --- | --- |

a)

förfaranden för fastställandet av produktens ekologiska profil,

| b) | målsättningar och indikatorer för produktens miljöprestanda, i vilka hänsyn tas till tekniska alternativ för att uppfylla de tekniska och ekonomiska kraven, |
| --- | --- |

b)

målsättningar och indikatorer för produktens miljöprestanda, i vilka hänsyn tas till tekniska alternativ för att uppfylla de tekniska och ekonomiska kraven,

| c) | ett program för att uppnå dessa målsättningar. |
| --- | --- |

c)

ett program för att uppnå dessa målsättningar.

3.3   Genomförande och dokumentation

3.3.1   Dokumentationen av ledningssystemet bör särskilt ange följande:

| a) | Ansvarsområden och befogenheter skall definieras och dokumenteras i syfte att säkra produktens miljöprestanda, samtidigt som det rapporteras om hur översyn och förbättringar genomförs. |
| --- | --- |

a)

Ansvarsområden och befogenheter skall definieras och dokumenteras i syfte att säkra produktens miljöprestanda, samtidigt som det rapporteras om hur översyn och förbättringar genomförs.

| b) | Det skall utarbetas dokument med beskrivningar av den metod för designkontroll och verifikation som införts och de förfaranden och systematiska åtgärder som används vid produktdesignen. |
| --- | --- |

b)

Det skall utarbetas dokument med beskrivningar av den metod för designkontroll och verifikation som införts och de förfaranden och systematiska åtgärder som används vid produktdesignen.

| c) | Tillverkaren skall upprätta och uppdatera information för att beskriva de viktigaste miljörelaterade delarna i ledningssystemet och förfarandena för att kontrollera alla dokument som krävs. |
| --- | --- |

c)

Tillverkaren skall upprätta och uppdatera information för att beskriva de viktigaste miljörelaterade delarna i ledningssystemet och förfarandena för att kontrollera alla dokument som krävs.

3.3.2   Dokumentationen av den energianvändande produkten skall särskilt ange följande:

| a) | En allmän beskrivning av den energianvändande produkten och dess avsedda användning. |
| --- | --- |

a)

En allmän beskrivning av den energianvändande produkten och dess avsedda användning.

| b) | Resultaten av relevanta miljöbedömningsstudier som utförts av tillverkaren och/eller hänvisningar till litteratur om miljöbedömningar eller fallstudier som används av tillverkaren vid utvärdering, dokumentation och fastställande av olika lösningar för produktdesignen. |
| --- | --- |

b)

Resultaten av relevanta miljöbedömningsstudier som utförts av tillverkaren och/eller hänvisningar till litteratur om miljöbedömningar eller fallstudier som används av tillverkaren vid utvärdering, dokumentation och fastställande av olika lösningar för produktdesignen.

| c) | Produktens ekologiska profil om det krävs enligt genomförandeåtgärden. |
| --- | --- |

c)

Produktens ekologiska profil om det krävs enligt genomförandeåtgärden.

| d) | Dokument som innehåller en redogörelse för resultaten av mätningarna av de krav på ekodesign som genomförts, även detaljerade uppgifter om dessa mätningars överensstämmelse med de krav på ekodesign som fastställs i den tillämpliga genomförandeåtgärden. |
| --- | --- |

d)

Dokument som innehåller en redogörelse för resultaten av mätningarna av de krav på ekodesign som genomförts, även detaljerade uppgifter om dessa mätningars överensstämmelse med de krav på ekodesign som fastställs i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

| e) | Tillverkaren skall fastställa specifikationer, i vilka det särskilt framgår vilka standarder som tillämpats. Om standarderna i artikel 10 inte tillämpats eller om de inte fullt ut omfattar kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden, skall specifikationerna innehålla en beskrivning av de medel som använts för att uppnå överensstämmelse. |
| --- | --- |

e)

Tillverkaren skall fastställa specifikationer, i vilka det särskilt framgår vilka standarder som tillämpats. Om standarderna i artikel 10 inte tillämpats eller om de inte fullt ut omfattar kraven i den tillämpliga genomförandeåtgärden, skall specifikationerna innehålla en beskrivning av de medel som använts för att uppnå överensstämmelse.

| f) | En kopia av den information som rör produktens miljömässiga designaspekter som skall lämnas i enlighet med kraven i bilaga I del 2. |
| --- | --- |

f)

En kopia av den information som rör produktens miljömässiga designaspekter som skall lämnas i enlighet med kraven i bilaga I del 2.

3.4   Kontroll och korrigerande åtgärder

| a) | Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att produkten kommer att tillverkas i enlighet med designspecifikationerna och med kraven i den tillämpliga genomförande åtgärden. |
| --- | --- |

a)

Tillverkaren skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att produkten kommer att tillverkas i enlighet med designspecifikationerna och med kraven i den tillämpliga genomförande åtgärden.

| b) | Tillverkaren skall fastställa och uppdatera förfaranden för att undersöka och hantera bristande överensstämmelse samt genomföra de ändringar i de dokumenterade förfarandena som följer av de korrigerande åtgärderna. |
| --- | --- |

b)

Tillverkaren skall fastställa och uppdatera förfaranden för att undersöka och hantera bristande överensstämmelse samt genomföra de ändringar i de dokumenterade förfarandena som följer av de korrigerande åtgärderna.

| c) | Tillverkaren skall minst vart tredje år utföra en fullständig intern revision av ledningssystemet med avseende på dess miljödelar. |
| --- | --- |

c)

Tillverkaren skall minst vart tredje år utföra en fullständig intern revision av ledningssystemet med avseende på dess miljödelar.

BILAGA VI

FÖRSÄKRAN OM ÖVERENSSTÄMMELSE

(se artikel 5.3)

EG-försäkran om överensstämmelse skall innehålla följande upplysningar:

| 1. | Namn och adress på tillverkaren eller dennes representant. |
| --- | --- |

1.

Namn och adress på tillverkaren eller dennes representant.

| 2. | En beskrivning av modellen så att den kan identifieras entydigt. |
| --- | --- |

2.

En beskrivning av modellen så att den kan identifieras entydigt.

| 3. | I förekommande fall, hänvisningar till de harmoniserade standarder som använts. |
| --- | --- |

3.

I förekommande fall, hänvisningar till de harmoniserade standarder som använts.

| 4. | I förekommande fall, övriga tekniska standarder och specifikationer som använts. |
| --- | --- |

4.

I förekommande fall, övriga tekniska standarder och specifikationer som använts.

| 5. | I förekommande fall, hänvisningar till annan gemenskapslagstiftning som innehåller bestämmelser om anbringande av CE-märkningen. |
| --- | --- |

5.

I förekommande fall, hänvisningar till annan gemenskapslagstiftning som innehåller bestämmelser om anbringande av CE-märkningen.

| 6. | Namnet på den person som är bemyndigad att underteckna bindande dokument på tillverkarens eller dennes representants vägnar, samt personens underskrift. |
| --- | --- |

6.

Namnet på den person som är bemyndigad att underteckna bindande dokument på tillverkarens eller dennes representants vägnar, samt personens underskrift.

BILAGA VII

GENOMFÖRANDEÅTGÄRDERNAS INNEHÅLL

(se artikel 15.8)

Genomförandeåtgärden skall särskilt innehålla följande:

| 1. | En exakt definition av den eller de typer av energianvändande produkter som omfattas. |
| --- | --- |

1.

En exakt definition av den eller de typer av energianvändande produkter som omfattas.

| 2. | Kraven på ekodesign för de energianvändande produkter som omfattas, genomförandedatum, stegvisa åtgärder eller övergångsåtgärder eller övergångsperioder.






  — | Om det rör sig om allmänna krav på ekodesign, skall de relevanta faserna och aspekterna bland dem som nämns i punkt 1.1 och 1.2 i bilaga I, åtföljda av exempel på parametrar bland dem som nämns i punkt 1.3 i bilaga I, anges som riktlinjer för att utvärdera förbättringarna i fråga om fastställda miljöaspekter. |
| --- | --- | --- |

2.

Kraven på ekodesign för de energianvändande produkter som omfattas, genomförandedatum, stegvisa åtgärder eller övergångsåtgärder eller övergångsperioder.

—

Om det rör sig om allmänna krav på ekodesign, skall de relevanta faserna och aspekterna bland dem som nämns i punkt 1.1 och 1.2 i bilaga I, åtföljda av exempel på parametrar bland dem som nämns i punkt 1.3 i bilaga I, anges som riktlinjer för att utvärdera förbättringarna i fråga om fastställda miljöaspekter.

| — | Om det rör sig om specifika krav på ekodesign skall nivån anges. |
| --- | --- |

—

Om det rör sig om specifika krav på ekodesign skall nivån anges.

| 3. | De parametrar för ekodesign som avses i bilaga I del 1 för vilka inga krav på ekodesign är nödvändiga. |
| --- | --- |

3.

De parametrar för ekodesign som avses i bilaga I del 1 för vilka inga krav på ekodesign är nödvändiga.

| 4. | Kraven rörande installationen av den energianvändande produkten, om det är direkt relevant för miljöprestandan. |
| --- | --- |

4.

Kraven rörande installationen av den energianvändande produkten, om det är direkt relevant för miljöprestandan.

| 5. | De mätningsstandarder och/eller mätmetoder som skall användas. Om möjligt skall harmoniserade standarder vilkas referensnummer offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning användas. |
| --- | --- |

5.

De mätningsstandarder och/eller mätmetoder som skall användas. Om möjligt skall harmoniserade standarder vilkas referensnummer offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning användas.

| 6. | Närmare upplysningar om bedömningen av överensstämmelse enligt beslut 93/465/EEG.






  — | Om de moduler som skall användas skiljer sig från modul A, skall de faktorer som leder till att ett särskilt förfarande väljs anges. |
| --- | --- | --- |

6.

Närmare upplysningar om bedömningen av överensstämmelse enligt beslut 93/465/EEG.

—

Om de moduler som skall användas skiljer sig från modul A, skall de faktorer som leder till att ett särskilt förfarande väljs anges.

| — | Om det är relevant, skall kriterierna för godkännande och/eller certifiering av tredje part anges. |
| --- | --- |

—

Om det är relevant, skall kriterierna för godkännande och/eller certifiering av tredje part anges.

Om andra moduler fastställs i andra EG-krav för samma energianvändande produkt, skall modulen som fastställs i genomförandeåtgärden gälla för det berörda kravet.

| 7. | Krav på att tillverkarna skall överlämna uppgifter,
  framför allt om de faktorer i den tekniska dokumentationen som behövs för att underlätta kontrollen av huruvida den energianvändande produkten överensstämmer med genomförandeåtgärden
  . |
| --- | --- |

7.

Krav på att tillverkarna skall överlämna uppgifter,
  framför allt om de faktorer i den tekniska dokumentationen som behövs för att underlätta kontrollen av huruvida den energianvändande produkten överensstämmer med genomförandeåtgärden
  .

| 8. | Längden på den övergångsperiod under vilken medlemsstaterna skall tillåta utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande av energianvändande produkter som uppfyller gällande bestämmelser inom deras territorium vid den tidpunkt då genomförandeåtgärden antas. |
| --- | --- |

8.

Längden på den övergångsperiod under vilken medlemsstaterna skall tillåta utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande av energianvändande produkter som uppfyller gällande bestämmelser inom deras territorium vid den tidpunkt då genomförandeåtgärden antas.

| 9. | Datum för utvärderingen och en eventuell revidering av genomförandeåtgärden
  , med hänsyn till takten i den tekniska utvecklingen
  . |
| --- | --- |

9.

Datum för utvärderingen och en eventuell revidering av genomförandeåtgärden
  , med hänsyn till takten i den tekniska utvecklingen
  .

BILAGA VIII

Förutom det grundläggande rättsliga kravet på att självregleringsinitiativ skall vara förenliga med alla bestämmelser i fördraget (framför allt om den inre marknaden och konkurrens) samt med gemenskapens internationella åtaganden, bland dem också bestämmelserna för multilateral handel, kan följande ofullständiga förteckning över vägledande kriterier användas för att bedöma möjligheten att godkänna självregleringsinitiativ som alternativ till en genomförandeåtgärd enligt detta direktiv:

1.   Möjligheter till deltagande

Aktörer från tredje länder skall ha möjlighet att delta i både självregleringsinitiativens förberedande fas och genomförandefas.

2.   Mervärde

Självregleringsinitiativen skall skapa ett mervärde (jämfört med den vanliga näringsverksamheten) i form av bättre miljöprestanda som helhet hos de energianvändande produkter som berörs av dem.

3.   Representativitet

Näringslivet och dess sammanslutningar som medverkar i en självreglerande åtgärd skall företräda en bred majoritet av den relevanta ekonomiska sektorn, med så få undantag som möjligt. Man skall se till att konkurrensbestämmelserna respekteras.

4.   Kvantitativt uttryckta och etappvis fördelade mål

De mål som uppställs av de berörda parterna skall vara klara och entydiga och ha en väldefinierad utgångspunkt. Om ett självregleringsinitiativ omfattar en längre tidsrymd skall även etappmål ingå. Övervakningen av att målen och etappmålen nås skall kunna ske på ett trovärdigt sätt och till ett överkomligt pris med hjälp av klara och tillförlitliga indikatorer. Utvecklingen av dessa indikatorer skall underlättas med hjälp av information från forskning samt vetenskapliga och tekniska bakgrundsuppgifter.

5.   Det civila samhällets medverkan

För att tillförsäkra insyn skall självregleringsinitiativen offentliggöras, även med hjälp av Internet och andra elektroniska informationsmedel.

Samma skall gälla för etappvisa och slutliga övervakningsrapporter. De berörda parterna, däribland medlemsstater, näringslivet, frivilligorganisationer på miljöområdet och konsumentföreningar, skall uppmuntras att uttala sig om självregleringsinitiativen.

6.   Övervakning och rapportering

Varje självregleringsinitiativ skall ha ett väl utformat system för övervakning med en tydlig ansvarsfördelning mellan näringslivet och oberoende kontrollörer. Kommissionens tjänsteenheter skall inbjudas att tillsammans med parterna i självregleringsinitiativet övervaka att målen nås.

Planen för övervakning och rapportering skall vara ingående, medge insyn och präglas av objektivitet. Det tillkommer kommissionens tjänsteenheter att med bistånd av den kommitté som avses i artikel 19.1 bedöma om målen i de frivilliga avtalen eller andra åtgärder för självreglering har uppnåtts.

7.   Kostnadseffektiv förvaltning av självregleringsinitiativ

Förvaltningskostnaderna för självregleringsinitiativ, framför allt för övervakningen, får inte vara oskäligt betungande i förhållande till initiativens mål samt jämfört med andra tillgängliga politiska styrmedel.

8.   Hållbarhet

Självregleringsinitiativen skall utgöra ett svar på de politiska målen för detta direktiv, bland dem dess helhetsperspektiv, och vara förenliga med de ekonomiska och sociala dimensionerna av en hållbar utveckling. Skyddet av konsumenternas intressen (hälsa, livskvalitet och ekonomiska intressen) skall också ingå i målen.

9.   Förenlighet med andra incitament

Självregleringsinitiativen kommer knappast att leda till de resultat som förväntas om andra faktorer och incitament, såsom marknadens krav, skatter eller nationell lagstiftning, ser motstridiga signaler till dem som medverkar i sådana initiativ. Politisk konsekvens är viktig i detta sammanhang och skall beaktas vid bedömningen av effekten hos ett självregleringsinitiativ.

P6_TA(2005)0124

Svavelhalten i marina bränslen ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen (12891/2/2004 - C6-0248/2004 - 2002/0259(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12891/2/2004 - C6-0248/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (12891/2/2004 - C6-0248/2004),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0595) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2002)0595) (2),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003)0476) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2003)0476) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0056/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0056/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 311.

(2)  EUT C 45 E, 25.2.2003, s. 277.

(3)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2002)0259

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om ändring av direktiv 1999/32/EG vad gäller svavelhalten i marina bränslen

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 175.1,

med beaktande av kommissionens förslag (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapens miljöpolitik enligt handlingsprogrammen för miljön och i synnerhet gemenskapen sjätte miljöhandlingsprogram, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG (4), på grundval av artikel 174 i fördraget, syftar till att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte leder till oacceptabel påverkan på, eller risker för, människors hälsa eller miljön. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapens miljöpolitik enligt handlingsprogrammen för miljön och i synnerhet gemenskapen sjätte miljöhandlingsprogram, som antogs genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1600/2002/EG (4), på grundval av artikel 174 i fördraget, syftar till att uppnå luftkvalitetsnivåer som inte leder till oacceptabel påverkan på, eller risker för, människors hälsa eller miljön.

| (2) | I rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen (5) fastställs den maximala svavelhalten i tung eldningsolja, dieselbrännolja och marin dieselbrännolja som används i gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 1999/32/EG av den 26 april 1999 om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen (5) fastställs den maximala svavelhalten i tung eldningsolja, dieselbrännolja och marin dieselbrännolja som används i gemenskapen.

| (3) | Enligt direktiv 1999/32/EG skall kommissionen överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska det bidrag till försurningen som uppkommer vid förbränning av andra marina bränslen än marin dieselbrännolja och, vid behov, lägga fram ett förslag. |
| --- | --- |

(3)

Enligt direktiv 1999/32/EG skall kommissionen överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att minska det bidrag till försurningen som uppkommer vid förbränning av andra marina bränslen än marin dieselbrännolja och, vid behov, lägga fram ett förslag.

| (4) | Utsläpp från sjöfart genom förbränning av marina bränslen med hög svavelhalt bidrar till luftföroreningar i form av svaveldioxid och partiklar, vilket skadar människors hälsa
  och får negativa konsekvenser för miljön, för allmän och privat
  egendom och
  för kulturarvet samt bidrar till försurning
  . |
| --- | --- |

(4)

Utsläpp från sjöfart genom förbränning av marina bränslen med hög svavelhalt bidrar till luftföroreningar i form av svaveldioxid och partiklar, vilket skadar människors hälsa
  och får negativa konsekvenser för miljön, för allmän och privat
  egendom och
  för kulturarvet samt bidrar till försurning
  .

| (5) | Människor och natur i kust- och hamnnära områden drabbas särskilt hårt av utsläpp från fartyg som drivs med bränsle med hög svavelhalt. Det är därför nödvändigt med särskilda åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

(5)

Människor och natur i kust- och hamnnära områden drabbas särskilt hårt av utsläpp från fartyg som drivs med bränsle med hög svavelhalt. Det är därför nödvändigt med särskilda åtgärder i detta avseende.

| (6) | Åtgärderna i detta
  direktiv utgör
  ett komplement till medlemsstaternas nationella åtgärder för att iaktta utsläppstak för luftföroreningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (6). |
| --- | --- |

(6)

Åtgärderna i detta
  direktiv utgör
  ett komplement till medlemsstaternas nationella åtgärder för att iaktta utsläppstak för luftföroreningar enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/81/EG (6).

| (7) | En minskning av svavelhalten i bränslen har vissa fördelar för fartyg i fråga om driftseffektivitet och underhållskostnader och underlättar en effektiv användning av vissa reningsmetoder, exempelvis selektiv katalytisk reduktion. |
| --- | --- |

(7)

En minskning av svavelhalten i bränslen har vissa fördelar för fartyg i fråga om driftseffektivitet och underhållskostnader och underlättar en effektiv användning av vissa reningsmetoder, exempelvis selektiv katalytisk reduktion.

| (8) | Enligt fördraget skall hänsyn tas till särdragen i gemenskapens yttersta randområden, nämligen de franska utomeuropeiska departementen, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna. |
| --- | --- |

(8)

Enligt fördraget skall hänsyn tas till särdragen i gemenskapens yttersta randområden, nämligen de franska utomeuropeiska departementen, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna.

| (9) | År 1997 antog en diplomatisk konferens ett protokoll om ändring av 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll till denna (nedan kallat ”MARPOL”). Genom detta protokoll läggs en ny bilaga VI till MARPOL, med bestämmelser för att förhindra luftföroreningar från fartyg. 1997 års protokoll, och följaktligen bilaga VI till MARPOL, kommer att träda i kraft den 19 maj 2005. |
| --- | --- |

(9)

År 1997 antog en diplomatisk konferens ett protokoll om ändring av 1973 års internationella konvention till förhindrande av förorening från fartyg, ändrad genom 1978 års protokoll till denna (nedan kallat ”MARPOL”). Genom detta protokoll läggs en ny bilaga VI till MARPOL, med bestämmelser för att förhindra luftföroreningar från fartyg. 1997 års protokoll, och följaktligen bilaga VI till MARPOL, kommer att träda i kraft den 19 maj 2005.

| (10) | Bilaga VI till MARPOL innehåller bestämmelser om att vissa områden skall utses till svavelkontrollområden. Östersjön har i bilagan tagits upp som ett sådant område. Överläggningar inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har lett till en principöverenskommelse om att utse Nordsjön, inklusive Engelska kanalen, till ett svavelkontrollområde när bilaga VI har trätt i kraft. |
| --- | --- |

(10)

Bilaga VI till MARPOL innehåller bestämmelser om att vissa områden skall utses till svavelkontrollområden. Östersjön har i bilagan tagits upp som ett sådant område. Överläggningar inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) har lett till en principöverenskommelse om att utse Nordsjön, inklusive Engelska kanalen, till ett svavelkontrollområde när bilaga VI har trätt i kraft.

| (11) | Eftersom sjöfarten är global bör allt göras för att nå internationella lösningar. Såväl kommissionen som medlemsstaterna bör sträva efter att inom ramen för IMO åstadkomma en världsomspännande minskning av den maximalt tillåtna svavelhalten i marina bränslen, bland annat genom att undersöka fördelarna med att utse nya havsområden till övervakningsområden för utsläpp av svaveldioxider i enlighet med bilaga VI till MARPOL. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom sjöfarten är global bör allt göras för att nå internationella lösningar. Såväl kommissionen som medlemsstaterna bör sträva efter att inom ramen för IMO åstadkomma en världsomspännande minskning av den maximalt tillåtna svavelhalten i marina bränslen, bland annat genom att undersöka fördelarna med att utse nya havsområden till övervakningsområden för utsläpp av svaveldioxider i enlighet med bilaga VI till MARPOL.

| (12) | Det är nödvändigt att se till att skyldigheterna när det gäller svavelhalten i marina bränslen fullgörs för att uppnå målen i detta direktiv. Det krävs effektiv provtagning och avskräckande påföljder i hela gemenskapen för ett trovärdigt genomförande av detta direktiv. Medlemsstaterna bör utföra tillsyn över fartyg som för deras flagg och fartyg oberoende av flagg medan de ligger i deras hamnar. Medlemsstaterna bör också nära samarbeta för att vidta ytterligare tillsynsåtgärder med avseende på andra fartyg i enlighet med internationell havsrätt. |
| --- | --- |

(12)

Det är nödvändigt att se till att skyldigheterna när det gäller svavelhalten i marina bränslen fullgörs för att uppnå målen i detta direktiv. Det krävs effektiv provtagning och avskräckande påföljder i hela gemenskapen för ett trovärdigt genomförande av detta direktiv. Medlemsstaterna bör utföra tillsyn över fartyg som för deras flagg och fartyg oberoende av flagg medan de ligger i deras hamnar. Medlemsstaterna bör också nära samarbeta för att vidta ytterligare tillsynsåtgärder med avseende på andra fartyg i enlighet med internationell havsrätt.

| (13) | För att sjöfartsindustrin skall hinna göra en teknisk anpassning till ett högsta gränsvärde på 0,1 viktprocent svavel för marina bränslen som används av fartyg på inre vattenvägar och i gemenskapshamnar bör detta krav börja tillämpas den 1 januari 2010. Eftersom denna tidsfrist kan innebära tekniska problem för Grekland är ett tillfälligt undantag lämpligt för vissa fartyg i trafik inom Greklands territorium. |
| --- | --- |

(13)

För att sjöfartsindustrin skall hinna göra en teknisk anpassning till ett högsta gränsvärde på 0,1 viktprocent svavel för marina bränslen som används av fartyg på inre vattenvägar och i gemenskapshamnar bör detta krav börja tillämpas den 1 januari 2010. Eftersom denna tidsfrist kan innebära tekniska problem för Grekland är ett tillfälligt undantag lämpligt för vissa fartyg i trafik inom Greklands territorium.

| (14) | Detta direktiv bör betraktas som ett första steg i en pågående process för att minska de marina utsläppen, som även skapar förutsättningar för ytterligare utsläppsminskningar genom lägre gränsvärden för svavel i bränslen och genom tekniker för utsläppsminskning, och för utformning av ekonomiska instrument som ett incitament för att åstadkomma betydande minskningar. |
| --- | --- |

(14)

Detta direktiv bör betraktas som ett första steg i en pågående process för att minska de marina utsläppen, som även skapar förutsättningar för ytterligare utsläppsminskningar genom lägre gränsvärden för svavel i bränslen och genom tekniker för utsläppsminskning, och för utformning av ekonomiska instrument som ett incitament för att åstadkomma betydande minskningar.

| (15) | Det är viktigt att förstärka medlemsstaternas ståndpunkter i IMO-förhandlingar, särskilt för att vid översynen av bilaga VI till MARPOL i större utsträckning beakta mer målmedvetna åtgärder när det gäller strängare gränsvärden för svavelhalten i tung eldningsolja som används på fartyg och användningen av likvärdiga alternativa metoder att minska utsläppen. |
| --- | --- |

(15)

Det är viktigt att förstärka medlemsstaternas ståndpunkter i IMO-förhandlingar, särskilt för att vid översynen av bilaga VI till MARPOL i större utsträckning beakta mer målmedvetna åtgärder när det gäller strängare gränsvärden för svavelhalten i tung eldningsolja som används på fartyg och användningen av likvärdiga alternativa metoder att minska utsläppen.

| (16) | I sin resolution A.926(22) uppmanade IMO:s församling regeringarna, i synnerhet i de regioner där svavelkontrollområden har utsetts, att garantera tillgång på lågsvavlig bunkerolja i områden inom deras jurisdiktion
  och att uppmana olje- och sjöfartsindustrin att göra det lättare att få tillgång till och använda lågsvavlig bunkerolja. Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att lokala leverantörer av marint bränsle tillhandahåller med kraven överensstämmande bränsle i tillräckliga mängder för att möta efterfrågan. |
| --- | --- |

(16)

I sin resolution A.926(22) uppmanade IMO:s församling regeringarna, i synnerhet i de regioner där svavelkontrollområden har utsetts, att garantera tillgång på lågsvavlig bunkerolja i områden inom deras jurisdiktion
  och att uppmana olje- och sjöfartsindustrin att göra det lättare att få tillgång till och använda lågsvavlig bunkerolja. Medlemsstaterna bör vidta lämpliga åtgärder för att se till att lokala leverantörer av marint bränsle tillhandahåller med kraven överensstämmande bränsle i tillräckliga mängder för att möta efterfrågan.

| (17) | IMO har antagit riktlinjer för provtagning av eldningsolja i syfte att fastställa överensstämmelse med bilaga VI till MARPOL och skall utarbeta riktlinjer om system för avgasrening och annan teknik som syftar till att minska svaveloxidutsläppen i svavelkontrollområden. |
| --- | --- |

(17)

IMO har antagit riktlinjer för provtagning av eldningsolja i syfte att fastställa överensstämmelse med bilaga VI till MARPOL och skall utarbeta riktlinjer om system för avgasrening och annan teknik som syftar till att minska svaveloxidutsläppen i svavelkontrollområden.

| (18) | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (7) utgör en omarbetning av rådets direktiv 88/609/EEG (8). Enligt artikel 3.4 i direktiv 1999/32/EG bör det direktivet revideras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(18)

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (7) utgör en omarbetning av rådets direktiv 88/609/EEG (8). Enligt artikel 3.4 i direktiv 1999/32/EG bör det direktivet revideras i enlighet med detta.

| (19) | Det är lämpligt att den befintliga Kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 (9), bistår kommissionen i samband med godkännandet av reningsmetoder. |
| --- | --- |

(19)

Det är lämpligt att den befintliga Kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 (9), bistår kommissionen i samband med godkännandet av reningsmetoder.

| (20) | Reningsmetoder kan, förutsatt att de inte har negativa effekter på ekosystemen och att utvecklingen av dessa metoder godkänns och kontrolleras på lämpligt sätt, ge minst likvärdiga eller till och med större utsläppsminskningar än användning av lågsvavliga bränslen. Det är viktigt att de rätta förutsättningarna finns för att främja utvecklingen av nya reningsmetoder. |
| --- | --- |

(20)

Reningsmetoder kan, förutsatt att de inte har negativa effekter på ekosystemen och att utvecklingen av dessa metoder godkänns och kontrolleras på lämpligt sätt, ge minst likvärdiga eller till och med större utsläppsminskningar än användning av lågsvavliga bränslen. Det är viktigt att de rätta förutsättningarna finns för att främja utvecklingen av nya reningsmetoder.

| (21) | Europeiska sjösäkerhetsbyrån bör vid behov bistå kommissionen och medlemsstaterna vid övervakningen av genomförandet av detta direktiv. |
| --- | --- |

(21)

Europeiska sjösäkerhetsbyrån bör vid behov bistå kommissionen och medlemsstaterna vid övervakningen av genomförandet av detta direktiv.

| (22) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(22)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

| (23) | Direktiv 1999/32/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(23)

Direktiv 1999/32/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 1999/32/EG ändras härmed på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.2 skall ersättas med följande:
  ”2.   Utsläppen av svaveldioxid från förbränning av vissa petroleumbaserade flytande bränslen skall minskas genom att det fastställs gränsvärden för svavelhalten i sådana bränslen, som villkor för deras användning inom medlemsstaternas territorium, territorialvatten, exklusiva ekonomiska zoner eller övervakningszoner för föroreningar.
  Gränsvärdena för svavelhalten i vissa petroleumbaserade flytande bränslen i enlighet med direktivet skall dock inte tillämpas på följande:






  a) | Bränslen avsedda för forskning och testning. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1.2 skall ersättas med följande:

”2.   Utsläppen av svaveldioxid från förbränning av vissa petroleumbaserade flytande bränslen skall minskas genom att det fastställs gränsvärden för svavelhalten i sådana bränslen, som villkor för deras användning inom medlemsstaternas territorium, territorialvatten, exklusiva ekonomiska zoner eller övervakningszoner för föroreningar.

Gränsvärdena för svavelhalten i vissa petroleumbaserade flytande bränslen i enlighet med direktivet skall dock inte tillämpas på följande:

a)

Bränslen avsedda för forskning och testning.

| b) | Bränslen avsedda att förädlas före slutlig förbränning. |
| --- | --- |

b)

Bränslen avsedda att förädlas före slutlig förbränning.

| c) | Bränslen som skall förädlas inom raffineringsindustrin. |
| --- | --- |

c)

Bränslen som skall förädlas inom raffineringsindustrin.

| d) | Bränslen som används och släpps ut på marknaden i gemenskapens yttersta randområden, under förutsättning att berörda medlemsstater kan säkerställa följande i dessa områden:






  — | Att luftkvalitetsstandarderna respekteras. |
| --- | --- | --- |

d)

Bränslen som används och släpps ut på marknaden i gemenskapens yttersta randområden, under förutsättning att berörda medlemsstater kan säkerställa följande i dessa områden:

—

Att luftkvalitetsstandarderna respekteras.

| — | Att tung eldningsolja inte används om dess svavelinnehåll överstiger 3 viktprocent. |
| --- | --- |

—

Att tung eldningsolja inte används om dess svavelinnehåll överstiger 3 viktprocent.

| e) | Bränslen som används av örlogsfartyg och andra fartyg i militär tjänst. Varje medlemsstat skall dock, genom att anta lämpliga åtgärder som inte inverkar menligt på sådana fartygs insatser eller operativa kapacitet, sträva efter att se till att dessa fartyg så långt det är rimligt och praktiskt möjligt handlar på ett sätt som är förenligt med detta direktiv. |
| --- | --- |

e)

Bränslen som används av örlogsfartyg och andra fartyg i militär tjänst. Varje medlemsstat skall dock, genom att anta lämpliga åtgärder som inte inverkar menligt på sådana fartygs insatser eller operativa kapacitet, sträva efter att se till att dessa fartyg så långt det är rimligt och praktiskt möjligt handlar på ett sätt som är förenligt med detta direktiv.

| f) | All användning av bränsle på ett fartyg som krävs för ett fartygs säkerhet eller för att rädda människoliv till sjöss. |
| --- | --- |

f)

All användning av bränsle på ett fartyg som krävs för ett fartygs säkerhet eller för att rädda människoliv till sjöss.

| g) | All användning av bränsle på ett fartyg som krävs på grund av skada på fartyget eller dess utrustning, under förutsättning att alla rimliga åtgärder vidtas efter det att skadan uppstod för att förhindra eller minimera utsläpp och att åtgärder för att reparera skadan snarast möjligt vidtas. Detta skall inte vara tillämpligt, om ägaren eller befälhavaren antingen hade för avsikt att orsaka skada eller handlade vårdslöst. |
| --- | --- |

g)

All användning av bränsle på ett fartyg som krävs på grund av skada på fartyget eller dess utrustning, under förutsättning att alla rimliga åtgärder vidtas efter det att skadan uppstod för att förhindra eller minimera utsläpp och att åtgärder för att reparera skadan snarast möjligt vidtas. Detta skall inte vara tillämpligt, om ägaren eller befälhavaren antingen hade för avsikt att orsaka skada eller handlade vårdslöst.

| h) | Bränslen som används ombord på fartyg som använder godkända reningsmetoder i enlighet med artikel 4c.” |
| --- | --- |

h)

Bränslen som används ombord på fartyg som använder godkända reningsmetoder i enlighet med artikel 4c.”

| 2. | Artikel 2 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall första strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | alla petroleumbaserade flytande bränslen, exklusive marina bränslen, som omfattas av KNnummer 2710 19 51-2710 19 69, eller” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall första strecksatsen ersättas med följande:

”—

alla petroleumbaserade flytande bränslen, exklusive marina bränslen, som omfattas av KNnummer 2710 19 51-2710 19 69, eller”

| b) | I punkt 2 skall första stycket ersättas med följande:
  ”dieselbrännolja:






  — | alla petroleumbaserade flytande bränslen, exklusive marina bränslen, som omfattas av KNnummer 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 eller 2710 19 49, eller |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 skall första stycket ersättas med följande:

”dieselbrännolja:

—

alla petroleumbaserade flytande bränslen, exklusive marina bränslen, som omfattas av KNnummer 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 eller 2710 19 49, eller

| — | alla petroleumbaserade flytande bränslen, exklusive marina bränslen, som till mindre än 65 volymprocent (inklusive förluster) destillerar vid 250 °C och som till minst 85 volymprocent (inklusive förluster) destillerar vid 350 °C enligt ASTM D86-metoden.” |
| --- | --- |

—

alla petroleumbaserade flytande bränslen, exklusive marina bränslen, som till mindre än 65 volymprocent (inklusive förluster) destillerar vid 250 °C och som till minst 85 volymprocent (inklusive förluster) destillerar vid 350 °C enligt ASTM D86-metoden.”

| c) | Punkt 3 skall ersättas med följande:






  ”3. | ”marina bränslen”: alla petroleumbaserade flytande bränslen som är avsedda för eller som används ombord på ett fartyg, inbegripet de bränslen som anges i definitionen i ISO 8217.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.

”marina bränslen”: alla petroleumbaserade flytande bränslen som är avsedda för eller som används ombord på ett fartyg, inbegripet de bränslen som anges i definitionen i ISO 8217.”

| d) | Följande punkter skall läggas till:






  ”3a. | ”marin dieselolja”: alla marina bränslen vars viskositet eller densitet faller inom ramen för de gränsvärden för viskositet eller densitet som fastställs för DMB- och DMC-typer i tabell I i ISO 8217. |
| --- | --- | --- |
| 3b. | ”marin dieselbrännolja”: alla marina bränslen vars viskositet eller densitet faller inom ramen för de gränsvärden för viskositet eller densitet som fastställs för DMX- och DMA-typer i tabell I i ISO 8217. |
| 3c. | ”MARPOL”: Den internationella konventionen rörande förhindrande av förorening från fartyg från 1973, ändrad genom protokollet till denna från 1978. |
| 3d. | ”bilaga VI till MARPOL”: Bilaga till MARPOL med rubriken Regler för förhindrande av luftföroreningar från fartyg, som är fogad till MARPOL genom protokollet från 1997. |
| 3e. | ”svavelkontrollområde”: de havsområden som definieras som sådana av IMO enligt bilaga VI till MARPOL. |
| 3f. | ”passagerarfartyg”: fartyg som tar fler än 12 passagerare och där med passagerare avses alla personer med undantag av






  i) | befälhavaren och medlemmarna av besättningen eller andra personer som i någon egenskap är anställda eller sysselsatta ombord för fartygets behov, och |

d)

Följande punkter skall läggas till:

”3a.

”marin dieselolja”: alla marina bränslen vars viskositet eller densitet faller inom ramen för de gränsvärden för viskositet eller densitet som fastställs för DMB- och DMC-typer i tabell I i ISO 8217.

3b.

”marin dieselbrännolja”: alla marina bränslen vars viskositet eller densitet faller inom ramen för de gränsvärden för viskositet eller densitet som fastställs för DMX- och DMA-typer i tabell I i ISO 8217.

3c.

”MARPOL”: Den internationella konventionen rörande förhindrande av förorening från fartyg från 1973, ändrad genom protokollet till denna från 1978.

3d.

”bilaga VI till MARPOL”: Bilaga till MARPOL med rubriken Regler för förhindrande av luftföroreningar från fartyg, som är fogad till MARPOL genom protokollet från 1997.

3e.

”svavelkontrollområde”: de havsområden som definieras som sådana av IMO enligt bilaga VI till MARPOL.

3f.

”passagerarfartyg”: fartyg som tar fler än 12 passagerare och där med passagerare avses alla personer med undantag av

i)

befälhavaren och medlemmarna av besättningen eller andra personer som i någon egenskap är anställda eller sysselsatta ombord för fartygets behov, och

| ii) | barn som inte fyllt ett år. |
| --- | --- |

ii)

barn som inte fyllt ett år.

3g.

”reguljär trafik”: en serie överfarter av ett passagerarfartyg mellan två eller fler hamnar eller en serie resor från och till samma hamn utan anlöpande av mellanliggande hamnar, antingen

| i) | enligt en offentliggjord tidtabell, eller |
| --- | --- |

i)

enligt en offentliggjord tidtabell, eller

| ii) | så reguljärt eller frekvent att de kan sägas motsvara en fast tidtabell. |
| --- | --- |

ii)

så reguljärt eller frekvent att de kan sägas motsvara en fast tidtabell.

3h.

”örlogsfartyg”: ett fartyg som tillhör en stats väpnade styrkor och är försett med de yttre tecken som utmärker sådana fartyg av dess nationalitet, som är under befäl av en av statens regering vederbörligen utsedd officer, vars namn är upptaget i vederbörlig rulla eller dess motsvarighet, och som är bemannat med en besättning underställd militärt disciplinärt system.

3i.

”fartyg i hamn”: fartyg som är säkert förtöjt eller ligger för ankar i en gemenskapshamn medan det lastar eller lossar eller endast ligger i hamn, inklusive den tid då det inte hanterar last.

3j.

”fartyg på inre vattenvägar”: ett fartyg som särskilt är avsett att användas på en inre vattenväg i enlighet med rådets direktiv 82/714/EEG av den 4 oktober 1982 om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart (11), inbegripet alla fartyg som medför

| i) | ett fartcertifikat för gemenskapens inre vattenvägar i enlighet med direktiv 82/714/EEG, |
| --- | --- |

i)

ett fartcertifikat för gemenskapens inre vattenvägar i enlighet med direktiv 82/714/EEG,

| ii) | ett certifikat som utfärdats enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen. |
| --- | --- |

ii)

ett certifikat som utfärdats enligt artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på Rhen.

3k.

”utsläppande på marknaden”: att för tredjeman tillhandahålla eller göra tillgängliga mot betalning eller gratis, var som helst inom medlemsstaternas jurisdiktioner, marina bränslen för förbränning ombord. Detta utesluter att tillhandahålla marina bränslen eller göra dem tillgängliga för export i ett fartygs lasttankar.

3l.

”yttersta randområden”: de franska utomeuropeiska departementen, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna, i enlighet med artikel 299 i fördraget.

3m.

”reningsmetoder”: ett avgasreningssystem eller annan teknisk metod som går att kontrollera och genomföra.

| e) | Punkt 6 skall utgå. |
| --- | --- |

e)

Punkt 6 skall utgå.

| 3. | Artikel 3 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 3
  Maximal svavelhalt i tung eldningsolja
  1.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att tunga eldningsoljor från och med den 1 januari 2003 inte används inom deras territorier om svavelhalten överstiger 1 viktprocent.






  2. | i) | Under förutsättning att de behöriga myndigheterna övervakar utsläppen skall detta krav inte tillämpas på tunga eldningsoljor som används






  a) | i förbränningsanläggningar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (12), vilka betraktas som nya anläggningar enligt definitionen i artikel 2.9 i det direktivet och som håller sig inom de gränser för utsläpp av svaveldioxid för sådana anläggningar som anges i bilaga IV till det direktivet och tillämpas i enlighet med artikel 4 i det direktivet, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 skall ersättas med följande:

”Artikel 3

Maximal svavelhalt i tung eldningsolja

1.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att tunga eldningsoljor från och med den 1 januari 2003 inte används inom deras territorier om svavelhalten överstiger 1 viktprocent.

2.

i)

Under förutsättning att de behöriga myndigheterna övervakar utsläppen skall detta krav inte tillämpas på tunga eldningsoljor som används

a)

i förbränningsanläggningar som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/80/EG av den 23 oktober 2001 om begränsning av utsläpp till luften av vissa föroreningar från stora förbränningsanläggningar (12), vilka betraktas som nya anläggningar enligt definitionen i artikel 2.9 i det direktivet och som håller sig inom de gränser för utsläpp av svaveldioxid för sådana anläggningar som anges i bilaga IV till det direktivet och tillämpas i enlighet med artikel 4 i det direktivet,

| b) | i förbränningsanläggningar som omfattas av direktiv 2001/80/EG, vilka betraktas som befintliga anläggningar enligt definitionen i artikel 2.10 i det direktivet, där utsläppen från anläggningen är högst 1 700 mg/Nm3 med ett syreinnehåll i rökgasen på 3 volymprocent på torr bas och där, från och med den 1 januari 2008, svaveldioxidutsläppen från förbränningsanläggningar enligt artikel 4.3 a i direktiv 2001/80/EG högst motsvarar dem som överensstämmer med de gränsvärden för utsläpp för nya anläggningar som anges i del A i bilaga IV till det direktivet och i tillämpliga fall genom tillämpning av artiklarna 5, 7 och 8 i detta, |
| --- | --- |

b)

i förbränningsanläggningar som omfattas av direktiv 2001/80/EG, vilka betraktas som befintliga anläggningar enligt definitionen i artikel 2.10 i det direktivet, där utsläppen från anläggningen är högst 1 700 mg/Nm3 med ett syreinnehåll i rökgasen på 3 volymprocent på torr bas och där, från och med den 1 januari 2008, svaveldioxidutsläppen från förbränningsanläggningar enligt artikel 4.3 a i direktiv 2001/80/EG högst motsvarar dem som överensstämmer med de gränsvärden för utsläpp för nya anläggningar som anges i del A i bilaga IV till det direktivet och i tillämpliga fall genom tillämpning av artiklarna 5, 7 och 8 i detta,

| c) | i andra förbränningsanläggningar som inte omfattas av a eller b, där utsläppen av svaveldioxid från dessa anläggningar inte överstiger 1 700 mg/Nm3 med ett syreinnehåll i rökgasen på 3 volymprocent på torr bas, |
| --- | --- |

c)

i andra förbränningsanläggningar som inte omfattas av a eller b, där utsläppen av svaveldioxid från dessa anläggningar inte överstiger 1 700 mg/Nm3 med ett syreinnehåll i rökgasen på 3 volymprocent på torr bas,

| d) | för förbränning i raffinaderier där de genomsnittliga svaveldioxidutsläppen per månad fördelade på raffinaderiets alla anläggningar, oberoende av använd bränsletyp eller bränslekombination, ligger under det gränsvärde som skall fastställas av varje medlemsstat och som inte får överstiga 1 700 mg/Nm33. Detta skall inte tillämpas på förbränningsanläggningar som omfattas av a eller, från och med den 1 januari 2008, de förbränningsanläggningar som omfattas av b. |
| --- | --- |

d)

för förbränning i raffinaderier där de genomsnittliga svaveldioxidutsläppen per månad fördelade på raffinaderiets alla anläggningar, oberoende av använd bränsletyp eller bränslekombination, ligger under det gränsvärde som skall fastställas av varje medlemsstat och som inte får överstiga 1 700 mg/Nm33. Detta skall inte tillämpas på förbränningsanläggningar som omfattas av a eller, från och med den 1 januari 2008, de förbränningsanläggningar som omfattas av b.

ii)

Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att varje förbränningsanläggning som använder tung eldningsolja med en svavelhalt som överstiger den som anges i punkt 1 endast får drivas efter tillstånd utfärdat av en behörig myndighet som specificerar utsläppsgränserna.

3.   Bestämmelserna i punkt 2 skall ses över och om så krävs ändras vid eventuell framtida ändring av direktiv 2001/80/EG.

| 4. | Artikel 4 skall ändras på följande sätt:






  a) | Med verkan från och med den 1 januari 2010






  i) | skall orden, ”inklusive marin dieselbrännolja”, i punkt 1 utgå, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 4 skall ändras på följande sätt:

a)

Med verkan från och med den 1 januari 2010

i)

skall orden, ”inklusive marin dieselbrännolja”, i punkt 1 utgå,

| ii) | skall punkt 2 utgå. |
| --- | --- |

ii)

skall punkt 2 utgå.

| b) | Med verkan från och med den ... (13) skall punkterna 3 och 4 utgå. |
| --- | --- |

b)

Med verkan från och med den ... (13) skall punkterna 3 och 4 utgå.

| 5. | Följande artiklar skall införas:
  ”Artikel 4a
  Maximal svavelhalt i marina bränslen som används i svavelkontrollområden och av passagerarfartyg som används i reguljär trafik till eller från gemenskapshamnar
  1.   Medlemsstater skall vidta alla åtgärder som krävs för att se till att marina bränslen inte används på deras territorialvatten, i deras exklusiva ekonomiska zoner eller i de övervakningszoner för föroreningar som omfattas av svavelkontrollområdena om dessa bränslen har en högre svavelhalt än 1,5 viktprocent. Detta skall gälla alla fartyg oavsett flagg, även fartyg som påbörjat sin resa utanför gemenskapen.
  2.   Tillämpningsdatum för punkt 1 skall vara följande:






  a) | För Östersjöområdet, enligt regel 14.3 a i bilaga VI till MARPOL, den ... (14). |
| --- | --- | --- |

5.

Följande artiklar skall införas:

”Artikel 4a

Maximal svavelhalt i marina bränslen som används i svavelkontrollområden och av passagerarfartyg som används i reguljär trafik till eller från gemenskapshamnar

1.   Medlemsstater skall vidta alla åtgärder som krävs för att se till att marina bränslen inte används på deras territorialvatten, i deras exklusiva ekonomiska zoner eller i de övervakningszoner för föroreningar som omfattas av svavelkontrollområdena om dessa bränslen har en högre svavelhalt än 1,5 viktprocent. Detta skall gälla alla fartyg oavsett flagg, även fartyg som påbörjat sin resa utanför gemenskapen.

2.   Tillämpningsdatum för punkt 1 skall vara följande:

a)

För Östersjöområdet, enligt regel 14.3 a i bilaga VI till MARPOL, den ... (14).

| b) | För
  Nordsjön
  :






  — | 12 månader efter det att
  IMO:s beslut
  har trätt i kraft
  , i enlighet med fastställda förfaranden,
  eller |
| --- | --- | --- |

b)

För
  Nordsjön
  :

—

12 månader efter det att
  IMO:s beslut
  har trätt i kraft
  , i enlighet med fastställda förfaranden,
  eller

| — | den ...
   (15), |
| --- | --- |

—

den ...
   (15),

beroende på vilket som inträffar
  tidigast
  .

| c) | För alla andra havsområden, inbegripet hamnar, som IMO vid ett senare tillfälle beslutar att ange som svavelkontrollområden i enlighet med regel 14.3 b i bilaga VI till MARPOL den... (16)

  . |
| --- | --- |

c)

För alla andra havsområden, inbegripet hamnar, som IMO vid ett senare tillfälle beslutar att ange som svavelkontrollområden i enlighet med regel 14.3 b i bilaga VI till MARPOL den... (16)

  .

3.   Medlemsstaterna skall vara ansvariga för kontrollen av tillämpningen av punkt 1 åtminstone när det gäller

| — | fartyg som för deras flagg, och |
| --- | --- |

—

fartyg som för deras flagg, och

| — | fartyg oberoende av flagg medan de ligger i hamn i en medlemsstat, såvida denna gränsar till svavelkontrollområden. |
| --- | --- |

—

fartyg oberoende av flagg medan de ligger i hamn i en medlemsstat, såvida denna gränsar till svavelkontrollområden.

Medlemsstaterna får också vidta ytterligare åtgärder för kontroll av tillämpningen avseende andra fartyg i enlighet med internationell havsrätt.

4.   Medlemsstaterna skall vidta alla åtgärder som krävs för att se till att från och med den dag som anges i punkt 2 a passagerarfartyg i reguljär trafik till eller från en gemenskapshamn inte använder marina bränslen på deras territorialvatten, i deras exklusiva ekonomiska zoner eller i övervakningszonerna för föroreningar, om svavelhalten i dessa bränslen överskrider 1,5 viktprocent. Medlemsstaterna skall vara ansvariga för kontrollen av efterlevnaden av detta krav åtminstone när det gäller fartyg som för deras flagg och fartyg, oberoende av flagg, medan de ligger i deras hamnar.

5.   Från och med den dag som anges i punkt 2 a skall medlemsstaterna kräva att fartygens loggböcker förs korrekt, inklusive åtgärder för omkoppling mellan bränsletyper, som ett villkor för att fartyget skall få anlöpa en gemenskapshamn.

6.
     
  Från och med den dag som anges i punkt 2 a, och i enlighet med regel 18 i bilaga VI till MARPOL, skall medlemsstaterna

| — | upprätthålla ett register över lokala leverantörer av marint bränsle, |
| --- | --- |

—

upprätthålla ett register över lokala leverantörer av marint bränsle,

| — | se till att svavelhalten i alla marina bränslen som säljs på deras territorium dokumenteras av leverantören i ett leveransdokument för bunkerolja, kompletterat med ett förseglat prov och undertecknat av företrädaren för det mottagande fartyget, |
| --- | --- |

—

se till att svavelhalten i alla marina bränslen som säljs på deras territorium dokumenteras av leverantören i ett leveransdokument för bunkerolja, kompletterat med ett förseglat prov och undertecknat av företrädaren för det mottagande fartyget,

| — | vidta lämpliga åtgärder mot leverantörer av marint bränsle som upptäcks ha levererat bränsle som inte överensstämmer med uppgifterna i leveransdokumentet för bunkerolja, |
| --- | --- |

—

vidta lämpliga åtgärder mot leverantörer av marint bränsle som upptäcks ha levererat bränsle som inte överensstämmer med uppgifterna i leveransdokumentet för bunkerolja,

| — | se till att avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att det marina bränsle som upptäckts inte följa kraven bringas i överensstämmelse med dessa. |
| --- | --- |

—

se till att avhjälpande åtgärder vidtas för att säkerställa att det marina bränsle som upptäckts inte följa kraven bringas i överensstämmelse med dessa.

7.   Från och med den dag som anges i punkt 2 a skall medlemsstaterna se till att marin dieselolja inte släpps ut på marknaden på deras territorier, om svavelhalten i sådan marin dieselolja överstiger 1,5 viktprocent.

8.   Kommissionen skall underrätta medlemsstaterna om de tillämpningsdatum som anges i punkt 2 b och offentliggöra dessa i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4b

Maximal svavelhalt i marina bränslen som används av fartyg på inre vattenvägar och i gemenskapshamnar

1.   Medlemsstaterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att med verkan från och med den 1 januari 2010 se till att följande fartyg inte använder marina bränslen med en svavelhalt som överstiger 0,1 viktprocent:

| a) | Fartyg på inre vattenvägar, och |
| --- | --- |

a)

Fartyg på inre vattenvägar, och

| b) | fartyg i hamnar som ligger i gemenskapen, varvid besättningen skall ges tillräcklig tid för att genomföra all nödvändig omkoppling mellan bränsletyper så snart som möjligt efter ankomsten till kaj och så sent som möjligt före avresan.
  Medlemsstaterna skall begära att tidpunkten för omkoppling mellan bränsletyper förs in i fartygets loggbok. |
| --- | --- |

b)

fartyg i hamnar som ligger i gemenskapen, varvid besättningen skall ges tillräcklig tid för att genomföra all nödvändig omkoppling mellan bränsletyper så snart som möjligt efter ankomsten till kaj och så sent som möjligt före avresan.

Medlemsstaterna skall begära att tidpunkten för omkoppling mellan bränsletyper förs in i fartygets loggbok.

2.   Punkt 1 skall inte tillämpas

| a) | när ett fartyg, i enlighet med offentliggjord tidtabell, skall ligga vid kaj mindre än två timmar, |
| --- | --- |

a)

när ett fartyg, i enlighet med offentliggjord tidtabell, skall ligga vid kaj mindre än två timmar,

| b) | för fartyg avsedda för transport på inre vattenvägar som innehar ett certifikat som intygar att fartyget uppfyller kraven i den internationella konventionen från 1974 om säkerheten för människoliv till sjöss, i dess ändrade lydelse, när dessa fartyg är till sjöss, |
| --- | --- |

b)

för fartyg avsedda för transport på inre vattenvägar som innehar ett certifikat som intygar att fartyget uppfyller kraven i den internationella konventionen från 1974 om säkerheten för människoliv till sjöss, i dess ändrade lydelse, när dessa fartyg är till sjöss,

| c) | förrän den 1 januari 2012 för de fartyg som förtecknas i bilagan och som uteslutande är verksamma på grekiskt territorium, |
| --- | --- |

c)

förrän den 1 januari 2012 för de fartyg som förtecknas i bilagan och som uteslutande är verksamma på grekiskt territorium,

| d) | på fartyg som stänger av alla motorer och utnyttjar elnätet i land när de ligger vid kaj i hamn. |
| --- | --- |

d)

på fartyg som stänger av alla motorer och utnyttjar elnätet i land när de ligger vid kaj i hamn.

3.   Med verkan från och med den 1 januari 2010 skall medlemsstaterna se till att marin dieselbränn-olja inte släpps ut på marknaden på deras territorier, om svavelhalten överstiger 0,1 viktprocent.

Artikel 4c

Försök med och användning av nya reningsmetoder

1.   Medlemsstaterna får, i samarbete med andra medlemsstater och när så är lämpligt, godkänna försök med reningsmetoder för fartyg, som för deras flagg, eller på havsområden inom deras jurisdiktion. Under dessa försök skall användning av marina bränslen som uppfyller kraven i artiklarna 4a och 4b inte vara obligatorisk, under förutsättning att

| — | kommissionen och den berörda hamnstaten skriftligen underrättas om försöken minst 6 månader innan de inleds, |
| --- | --- |

—

kommissionen och den berörda hamnstaten skriftligen underrättas om försöken minst 6 månader innan de inleds,

| — | tillstånden för försöken inte ges för längre tid än 18 månader, |
| --- | --- |

—

tillstånden för försöken inte ges för längre tid än 18 månader,

| — | alla berörda fartyg installerar manipulationssäker utrustning för kontinuerlig övervakning av skorstensutsläppen och använder den under hela försöksperioden, |
| --- | --- |

—

alla berörda fartyg installerar manipulationssäker utrustning för kontinuerlig övervakning av skorstensutsläppen och använder den under hela försöksperioden,

| — | alla berörda fartyg uppnår utsläppsminskningar som åtminstone är likvärdiga med dem som uppnås genom de gränsvärden för svavel i bränsle som anges i detta direktiv, |
| --- | --- |

—

alla berörda fartyg uppnår utsläppsminskningar som åtminstone är likvärdiga med dem som uppnås genom de gränsvärden för svavel i bränsle som anges i detta direktiv,

| — | det under hela försöksperioden finns adekvata system för hantering av de utsläpp som orsakas av reningsmetoderna, |
| --- | --- |

—

det under hela försöksperioden finns adekvata system för hantering av de utsläpp som orsakas av reningsmetoderna,

| — | inverkan på den marina miljön, särskilt på ekosystemen i skyddade hamnar, anläggningsplatser och flodmynningar, utvärderas under hela försöksperioden och |
| --- | --- |

—

inverkan på den marina miljön, särskilt på ekosystemen i skyddade hamnar, anläggningsplatser och flodmynningar, utvärderas under hela försöksperioden och

| — | fullständiga resultat lämnas till kommissionen och görs tillgängliga för allmänheten inom sex månader efter det att försöken avslutats. |
| --- | --- |

—

fullständiga resultat lämnas till kommissionen och görs tillgängliga för allmänheten inom sex månader efter det att försöken avslutats.

2.   Reningsmetoder för fartyg som för en medlemsstats flagg skall godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av den 5 november 2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (COSS) (17), varvid hänsyn skall tas till

| — | riktlinjer som skall utarbetas av IMO, |
| --- | --- |

—

riktlinjer som skall utarbetas av IMO,

| — | resultaten av de försök som genomförs enligt punkt 1, |
| --- | --- |

—

resultaten av de försök som genomförs enligt punkt 1,

| — | miljöeffekter, däribland utsläppsminskningar som kan uppnås, och inverkan på ekosystemen i skyddade hamnar, anläggningsplatser och flodmynningar, |
| --- | --- |

—

miljöeffekter, däribland utsläppsminskningar som kan uppnås, och inverkan på ekosystemen i skyddade hamnar, anläggningsplatser och flodmynningar,

| — | möjlighet att genomföra övervakning och kontroll. |
| --- | --- |

—

möjlighet att genomföra övervakning och kontroll.

3.   Kriterier för fartygs användning av reningsmetoder, oberoende av flagg, i skyddade hamnar, anläggningsplatser och flodmynningar inom gemenskapen skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 9.2. Kommissionen skall underrätta IMO om vilka dessa kriterier är.

4.   Som ett alternativ till användning av sådana lågsvavliga marina bränslen som uppfyller kraven i artiklarna 4a och 4b får medlemsstaterna tillåta att fartyg använder en godkänd reningsmetod, under förutsättning att dessa fartyg

| — | kontinuerligt
  uppnår utsläppsminskningar som åtminstone är likvärdiga med dem som uppnås genom de gränsvärden för svavel i bränsle som anges i detta direktiv, |
| --- | --- |

—

kontinuerligt
  uppnår utsläppsminskningar som åtminstone är likvärdiga med dem som uppnås genom de gränsvärden för svavel i bränsle som anges i detta direktiv,

| — | är försedda med utrustning för kontinuerlig övervakning av utsläppen, och |
| --- | --- |

—

är försedda med utrustning för kontinuerlig övervakning av utsläppen, och

| — | grundligt dokumenterar att alla avfallsflöden som utmynnar i skyddade hamnar, anläggningsplatser och flodmynningar inte påverkar ekosystemen, på grundval av kriterier som myndigheterna i hamnstaten meddelat IMO. |
| --- | --- |

—

grundligt dokumenterar att alla avfallsflöden som utmynnar i skyddade hamnar, anläggningsplatser och flodmynningar inte påverkar ekosystemen, på grundval av kriterier som myndigheterna i hamnstaten meddelat IMO.

| 6. | Artikel 6 skall ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkt skall införas:
  ”1a.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att svavelhalten i marina bränslen uppfyller de relevanta bestämmelserna i artiklarna 4a och 4b.
  Följande metoder för stickprov, analys och kontroll skall användas när så är lämpligt:






  — | Stickprov på marina bränslen avsedd för förbränning ombord vid leverans till fartyg, i enlighet med IMO:s riktlinjer, och analys av dess svavelhalt. |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artikel 6 skall ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt skall införas:

”1a.   Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att svavelhalten i marina bränslen uppfyller de relevanta bestämmelserna i artiklarna 4a och 4b.

Följande metoder för stickprov, analys och kontroll skall användas när så är lämpligt:

—

Stickprov på marina bränslen avsedd för förbränning ombord vid leverans till fartyg, i enlighet med IMO:s riktlinjer, och analys av dess svavelhalt.

| — | När det är möjligt, stickprov och analys av svavelhalten i marina bränslen avsedd för förbränning ombord i tankar och i stickprov från förseglade bunkertankar ombord på fartyg. |
| --- | --- |

—

När det är möjligt, stickprov och analys av svavelhalten i marina bränslen avsedd för förbränning ombord i tankar och i stickprov från förseglade bunkertankar ombord på fartyg.

| — | Kontroll av fartygs loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle. |
| --- | --- |

—

Kontroll av fartygs loggböcker och leveranssedlar för bunkerbränsle.

Stickprovskontrollen skall börja den dag det tillämpliga gränsvärdet för maximal svavelhalt i bränslet träder i kraft. Den skall utföras med tillräcklig frekvens, i tillräcklig mängd och på ett sådant sätt att proven är representativa för det undersökta bränslet och för det bränsle som används av fartyg när de befinner sig på de havsområden, i de hamnar och på de inre vattenvägar som berörs.

Medlemsstaterna skall också när så är lämpligt vidta rimliga åtgärder för att övervaka svavelhalten i marina bränslen andra än de på vilka artiklarna 4a och 4b är tillämpliga.”

| b) | I punkt 2 skall led a ersättas med följande:






  ”a) | ISO-metod 8754 (1992) och PrEN ISO 14596 för tung eldningsolja och marina bränslen.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 skall led a ersättas med följande:

”a)

ISO-metod 8754 (1992) och PrEN ISO 14596 för tung eldningsolja och marina bränslen.”

| 7. | Artikel 7 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 7
  Rapportering och översyn
  1.   På grundval av resultaten av den stickprovskontroll, analys och kontroll som utförs i enlighet med artikel 6 skall medlemsstaterna senast den 30 juni varje år lämna en kortfattad rapport till kommissionen om svavelhalten i de flytande bränslen som omfattas av detta direktiv och som använts inom medlemsstaternas territorium under föregående kalenderår. Rapporten skall innehålla en förteckning över det totala antal stickprov som testats per bränsletyp och uppgifter om vilken mängd bränsle som använts samt den beräknade genomsnittliga svavelhalten. Medlemsstaterna skall vidare rapportera om antalet inspektioner som gjorts ombord på fartyg samt ange den genomsnittliga svavelhalten för de marina bränslen som använts på deras territorier och som inte omfattas av detta direktiv den ... (18).
  2.   På grundval av bland annat






  a) | årsrapporter som lämnas i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 7 skall ersättas med följande:

”Artikel 7

Rapportering och översyn

1.   På grundval av resultaten av den stickprovskontroll, analys och kontroll som utförs i enlighet med artikel 6 skall medlemsstaterna senast den 30 juni varje år lämna en kortfattad rapport till kommissionen om svavelhalten i de flytande bränslen som omfattas av detta direktiv och som använts inom medlemsstaternas territorium under föregående kalenderår. Rapporten skall innehålla en förteckning över det totala antal stickprov som testats per bränsletyp och uppgifter om vilken mängd bränsle som använts samt den beräknade genomsnittliga svavelhalten. Medlemsstaterna skall vidare rapportera om antalet inspektioner som gjorts ombord på fartyg samt ange den genomsnittliga svavelhalten för de marina bränslen som använts på deras territorier och som inte omfattas av detta direktiv den ... (18).

2.   På grundval av bland annat

a)

årsrapporter som lämnas i enlighet med punkt 1,

| b) | konstaterad utveckling när det gäller luftkvalitet, försurning, bränslekostnader och förändring av transportsätten, |
| --- | --- |

b)

konstaterad utveckling när det gäller luftkvalitet, försurning, bränslekostnader och förändring av transportsätten,

| c) | framsteg när det gäller att minska utsläppen av svaveloxider från fartyg genom IMO-mekanismer, efter gemenskapsinitiativ i detta avseende, |
| --- | --- |

c)

framsteg när det gäller att minska utsläppen av svaveloxider från fartyg genom IMO-mekanismer, efter gemenskapsinitiativ i detta avseende,

| d) | en ny
  kostnadseffektivitetsanalys
  av de åtgärder som anges i artikel 4a.4 inklusive direkta och indirekta miljövinster
  , samt av eventuella ytterligare åtgärder för att minska utsläppen
  , samt |
| --- | --- |

d)

en ny
  kostnadseffektivitetsanalys
  av de åtgärder som anges i artikel 4a.4 inklusive direkta och indirekta miljövinster
  , samt av eventuella ytterligare åtgärder för att minska utsläppen
  , samt

| e) | tillämpningen av artikel 4c, |
| --- | --- |

e)

tillämpningen av artikel 4c,

skall kommissionen senast 2008 överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen kan, tillsammans med denna rapport, lämna förslag till ändring av detta direktiv, särskilt i fråga om andra generationens gränsvärden för svavel som skall fastställas för varje bränslekategori och, med beaktande av arbetet inom IMO, för de havsområden där lågsvavliga marina bränslen skall användas.

Kommissionen skall ta särskild hänsyn till förslag angående

| a) | utseende av ytterligare svavelkontrollområden, |
| --- | --- |

a)

utseende av ytterligare svavelkontrollområden,

| b) | en eventuell sänkning till 0,5 % av gränsvärdena för svavel i marint bränsle som används i svavelkontrollområden, |
| --- | --- |

b)

en eventuell sänkning till 0,5 % av gränsvärdena för svavel i marint bränsle som används i svavelkontrollområden,

| c) | alternativa eller kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

c)

alternativa eller kompletterande åtgärder.

3.   Senast den 31 december 2005 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet rapportera om en eventuell användning av ekonomiska instrument, inklusive åtgärder som differentierade tullar och kilometeravgifter, köp- och säljbara utsläppsrätter och kvittning.

Kommissionen får överväga att lämna in förslag till ekonomiska instrument som alternativa eller kompletterande åtgärder i samband med översynen 2008, förutsatt att fördelar för miljön och människors hälsa tydligt kan påvisas.

4.   De ändringar som är nödvändiga för tekniska anpassningar till artikel 2 punkterna 1, 2, 3, 3a, 3b och 4 eller artikel 6.2 mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 9.2. Sådana anpassningar får inte leda till några direkta ändringar av detta direktivs räckvidd eller de gränsvärden för svavel i bränsle som anges i detta direktiv. ”

| 8. | Artikel 9 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 9
  Kommittéförfarande
  1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.
  2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG (19) till-lämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
  Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.
  3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

8.

Artikel 9 skall ersättas med följande:

”Artikel 9

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG (19) till-lämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

| 9. | Den text som återges i bilagan till detta direktiv skall läggas till. |
| --- | --- |

9.

Den text som återges i bilagan till detta direktiv skall läggas till.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den ... (20). De skall genast underrätta kommissionen om detta.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 45 E, 25.2.2003, s. 277.

1

(2)  EUT C 208, 3.9.2003, s. 27.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 juni 2003 (EUT C 68 E, 18.3.2004, s. 311), rådets gemensamma ståndpunkt av den 9 december 2004 (ännu ej offentliggjord i EUT) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 april 2005.

3

ståndpunkt

18.3.2004

9 december 2004

13 april 2005

(4)  EGT L 242, 10.9.2002, s. 1.

4

(5)  EGT L 121, 11.5.1999, s. 13. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 309, 27.11.2001, s. 22. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

6

(7)  EGT L 309, 27.11.2001, s. 1. Direktivet ändrat genom 2003 års ändringsakt.

7

(8)  
  EGT L 336, 7.12.1988, s. 1
  .

8

EGT L 336, 7.12.1988, s. 1

(9)  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 415/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 10).

9

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EGT L 301, 28.10.1982, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.”

11

(12)  EGT L 309, 27.11.2001, s. 1. Direktivet ändrat genom 2003 års anslutningsakt.”

12

(13)  Den dag då detta direktiv träder i kraft.

13

Den dag då detta direktiv träder i kraft.

(14)  19 maj 2006 eller 12 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft, om detta inträffar senare.

14

har trätt i kraft

(15)  
  24 månader
  efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

15

24 månader

har trätt i kraft

(16)  12 månader efter det att det beslutet har trätt i kraft.

16

(17)  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 415/2004 (EUT L 68, 6.3.2004, s. 10).”

17

(18)  Den dag då detta direktiv träder i kraft.

18

(19)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.”

19

(20)  12 månader efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

20

BILAGA

GREKISKA FARTYG

| FARTYGETS NAMN | LEVERANSÅR | IMO-NUMMER |
| --- | --- | --- |
| ARIADNE PALACE | 2002 | 9221310 |
| IKARUS PALACE | 1997 | 9144811 |
| KNOSSOS PALACE | 2001 | 9204063 |
| OLYMPIA PALACE | 2001 | 9220330 |
| PASIPHAE PALACE | 1997 | 9161948 |
| FESTOS PALACE | 2001 | 9204568 |
| EUROPA PALACE | 2002 | 9220342 |
| BLUE STAR I | 2000 | 9197105 |
| BLUE STAR II | 2000 | 9207584 |
| BLUE STAR ITHAKI | 1999 | 9203916 |
| BLUE STAR NAXOS | 2002 | 9241786 |
| BLUE STAR PAROS | 2002 | 9241774 |
| HELLENIC SPIRIT | 2001 | 9216030 |
| OLYMPIC CHAMPION | 2000 | 9216028 |
| LEFKA ORI | 1991 | 9035876 |
| SOPHOKLIS VENIZELOS | 1990 | 8916607 |

FARTYGETS NAMN

LEVERANSÅR

IMO-NUMMER

ARIADNE PALACE

2002

9221310

IKARUS PALACE

1997

9144811

KNOSSOS PALACE

2001

9204063

OLYMPIA PALACE

2001

9220330

PASIPHAE PALACE

1997

9161948

FESTOS PALACE

2001

9204568

EUROPA PALACE

2002

9220342

BLUE STAR I

2000

9197105

BLUE STAR II

2000

9207584

BLUE STAR ITHAKI

1999

9203916

BLUE STAR NAXOS

2002

9241786

BLUE STAR PAROS

2002

9241774

HELLENIC SPIRIT

2001

9216030

OLYMPIC CHAMPION

2000

9216028

LEFKA ORI

1991

9035876

SOPHOKLIS VENIZELOS

1990

8916607

P6_TA(2005)0125

Utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen ***I

Europaparlamenttes lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen (tjugoåttonde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG) (KOM(2004)0320 - C6-0030/2004 - 2004/0111 (COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0320) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0320) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0030/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0030/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0005/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0005/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra detta förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0111

Europaparlamenttes ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av toluol och triklorbensen (tjugoåttonde ändringen av rådets direktiv 76/769/EEG)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | De risker för vilka hälsa och miljö utsätts genom toluen och triklorbensen har bedömts enligt rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (3). Vid riskbedömningen konstaterades ett behov att minska dessa risker och Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö bekräftade denna slutsats. |
| --- | --- |

(1)

De risker för vilka hälsa och miljö utsätts genom toluen och triklorbensen har bedömts enligt rådets förordning (EEG) nr 793/93 av den 23 mars 1993 om bedömning och kontroll av risker med existerande ämnen (3). Vid riskbedömningen konstaterades ett behov att minska dessa risker och Vetenskapliga kommittén för toxicitet, ekotoxicitet och miljö bekräftade denna slutsats.

| (2) | I kommissionens rekommendation 2004/394/EG av den 29 april 2004 angående resultat av riskbedömning och strategier för att begränsa riskerna med ämnena acetonitril, akrylamid, akrylnitril, akrylsyra, butadien, vätefluorid, väteperoxid, metylakrylsyra, metylmetakrylat, toluen, triklorbensen
   (4) som antogs inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 föreslogs en riskminskningsstrategi för toluen och triklorbensen och rekommenderades begränsningar för att inskränka riskerna vid vissa användningar av dessa kemikalier. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens rekommendation 2004/394/EG av den 29 april 2004 angående resultat av riskbedömning och strategier för att begränsa riskerna med ämnena acetonitril, akrylamid, akrylnitril, akrylsyra, butadien, vätefluorid, väteperoxid, metylakrylsyra, metylmetakrylat, toluen, triklorbensen
   (4) som antogs inom ramen för förordning (EEG) nr 793/93 föreslogs en riskminskningsstrategi för toluen och triklorbensen och rekommenderades begränsningar för att inskränka riskerna vid vissa användningar av dessa kemikalier.

| (3) | För att skydda folkhälsa och miljö förefaller det därför krävas att utsläppandet på marknaden och användningen av toluen och triklorbensen bör begränsas. |
| --- | --- |

(3)

För att skydda folkhälsa och miljö förefaller det därför krävas att utsläppandet på marknaden och användningen av toluen och triklorbensen bör begränsas.

| (4) | Rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (5) bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (5) bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | Syftet med detta direktiv är att införa harmoniserade bestämmelser om toluen och triklorbensen och sålunda skydda den inre marknaden samtidigt som den höga skyddsnivå för folkhälsa och miljö säker ställs, som krävs i artikel 95 i fördraget. |
| --- | --- |

(5)

Syftet med detta direktiv är att införa harmoniserade bestämmelser om toluen och triklorbensen och sålunda skydda den inre marknaden samtidigt som den höga skyddsnivå för folkhälsa och miljö säker ställs, som krävs i artikel 95 i fördraget.

| (6) | Detta direktiv berör inte den gemenskapslagstiftning där minimikrav för skydd av arbetstagare fastställs, såsom rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (6) och de särdirektiv som grundar sig därpå, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (7) och rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (8). |
| --- | --- |

(6)

Detta direktiv berör inte den gemenskapslagstiftning där minimikrav för skydd av arbetstagare fastställs, såsom rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (6) och de särdirektiv som grundar sig därpå, i synnerhet Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/37/EG av den 29 april 2004 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (sjätte särdirektivet enligt artikel 16.1 i rådets direktiv 89/391/EEG) (7) och rådets direktiv 98/24/EG av den 7 april 1998 om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet (fjortonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (8).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till direktiv 76/769/EEG skall ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna skall anta och senast den ... (9) offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De skall genast till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser samt en jämförelsetabell mellan dessa bestämmelser och detta direktiv.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (10).

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Medlemsstaterna skall avgöra hur en sådan hänvisning skall göras.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 april 2005.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 13 april 2005.

(3)  EGT L 84, 5.4.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EUT L 144, 30.4.2004, s. 75
  . Rättelse: EUT L 199, 7.6.2004, s. 41
  .

4

144, 30.4.2004, s. 75

Rättelse: EUT L 199, 7.6.2004, s. 41

(5)  EGT L 262, 27.9.1976, s. 201. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/98/EG (EUT L 305, 1.10.2004, s. 63

  ).

5

2004/98/EG

305, 1.10.2004, s. 63

)

(6)  EGT L 183, 29.6.1989, s. 1. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

6

(7)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 50
  . Rättelse: EUT L 229, 29.6.2004, s. 23
  .

7

L 158, 30.4.2004, s. 50

Rättelse: EUT L 229, 29.6.2004, s. 23

(8)  EGT L 131, 5.5.1998, s. 11.

8

(9)  Tolv månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

9

Tolv månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

(10)  Arton månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

10

Arton månader efter det att detta direktiv trätt i kraft.

BILAGA

Följande punkter [XX]-[XX] skall tilläggas bilaga I till direktiv 76/769/EEG:

| [XX].
  Toluen
  CAS-nr 108-88-3 | Får inte utsläppas på marknaden eller användas som ämne eller beståndsdel i beredningar i en koncentration lika med eller högre än 0,1 viktprocent i de lim och sprejfärger som avses bli saluförda till allmänheten. |
| --- | --- |
| [XX].
  Triklorbensen
  CAS-nr 120-82-1 | Får inte utsläppas på marknaden eller användas som ämne eller beståndsdel i beredningar i en koncentration lika med eller högre än 0,1 viktprocent för användningar utom






  — | som övergångsprodukt vid syntes, eller |

[XX].

Toluen

CAS-nr 108-88-3

Får inte utsläppas på marknaden eller användas som ämne eller beståndsdel i beredningar i en koncentration lika med eller högre än 0,1 viktprocent i de lim och sprejfärger som avses bli saluförda till allmänheten.

[XX].

Triklorbensen

CAS-nr 120-82-1

Får inte utsläppas på marknaden eller användas som ämne eller beståndsdel i beredningar i en koncentration lika med eller högre än 0,1 viktprocent för användningar utom

—

som övergångsprodukt vid syntes, eller

| — | som processlösningsmedel i slutna kemiska användningar för kloreringsreaktioner, eller |
| --- | --- |

—

som processlösningsmedel i slutna kemiska användningar för kloreringsreaktioner, eller

| — | i tillverkningen av 1,3,5-triamino-2,4,6-trinitrobensen (TATB). |
| --- | --- |

—

i tillverkningen av 1,3,5-triamino-2,4,6-trinitrobensen (TATB).

P6_TA(2005)0126

Kommissionens årliga politiska strategi för 2006

Europaparlamentets resolution om budgeten för 2006: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2004/2270(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet - Den årliga politiska strategin för 2006 (KOM(2005)0073), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet - Den årliga politiska strategin för 2006 (KOM(2005)0073),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1),

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A6-0071/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från övriga berörda utskott (A6-0071/2005), och av följande skäl:

| A. | Budgeten för 2006 kommer att bli den sista inom ramen för den nuvarande budgetplanen, och utgör, med de pågående förhandlingarna om den nya budgetplanen för 2007-2013, den strategiska ram inom vilken parlamentet kommer att lägga fast sina prioriteringar så att unionens mål kan få fullt stöd av budgetmedel på en adekvat nivå. |
| --- | --- |

A.

Budgeten för 2006 kommer att bli den sista inom ramen för den nuvarande budgetplanen, och utgör, med de pågående förhandlingarna om den nya budgetplanen för 2007-2013, den strategiska ram inom vilken parlamentet kommer att lägga fast sina prioriteringar så att unionens mål kan få fullt stöd av budgetmedel på en adekvat nivå.

| B. | Budgeten för 2006 kommer att bli den andra för den utvidgade unionen, och det är nödvändigt att se till att det finns ordentliga resurser för att genomföra gemenskapspolitiken på ett likartat sätt i hela unionen, och att också stödja de nuvarande kandidatländernas ansträngningar. |
| --- | --- |

B.

Budgeten för 2006 kommer att bli den andra för den utvidgade unionen, och det är nödvändigt att se till att det finns ordentliga resurser för att genomföra gemenskapspolitiken på ett likartat sätt i hela unionen, och att också stödja de nuvarande kandidatländernas ansträngningar.

| C. | Europeiska unionen befinner sig vid en avgörande brytpunkt i sin utveckling med processen för att anta konstitutionen, beslut om utvidgning, förstärkning av rollen på den internationella arenan, lansering av nya åtgärder för att få fart på Lissabonprocessen inom ett nytt ramverk för tillväxt och sysselsättning, konkurrenskraft och hållbar utveckling, förstärkning av den inre marknaden samt fullständig integrering av Europas medborgare. Dessa utmaningar måste mötas med sammanhängande, väl samordnade och adekvat finansierade åtgärder. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionen befinner sig vid en avgörande brytpunkt i sin utveckling med processen för att anta konstitutionen, beslut om utvidgning, förstärkning av rollen på den internationella arenan, lansering av nya åtgärder för att få fart på Lissabonprocessen inom ett nytt ramverk för tillväxt och sysselsättning, konkurrenskraft och hållbar utveckling, förstärkning av den inre marknaden samt fullständig integrering av Europas medborgare. Dessa utmaningar måste mötas med sammanhängande, väl samordnade och adekvat finansierade åtgärder.

| D. | En klyfta mellan dessa ambitioner och de medel som görs tillgängliga för att realisera dem skulle i dagsläget riskera att leda till tillbakagång och äventyra de framsteg som redan gjorts. Budgeten för 2006 spelar en viktig roll för att garantera att åtgärderna kan fortsätta samt utgör en viktig övergång till de fleråriga programmen efter 2006, så att unionen garanterat kan finansiera sina politiska ambitioner. |
| --- | --- |

D.

En klyfta mellan dessa ambitioner och de medel som görs tillgängliga för att realisera dem skulle i dagsläget riskera att leda till tillbakagång och äventyra de framsteg som redan gjorts. Budgeten för 2006 spelar en viktig roll för att garantera att åtgärderna kan fortsätta samt utgör en viktig övergång till de fleråriga programmen efter 2006, så att unionen garanterat kan finansiera sina politiska ambitioner.

| E. | Europaparlamentet stöder kommissionens mest angelägna prioritet: att återupprätta en dynamisk, hållbar tillväxt i Europa och se till att medborgarna erbjuds fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet är redo att finansiera lämpliga program för detta syfte. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet stöder kommissionens mest angelägna prioritet: att återupprätta en dynamisk, hållbar tillväxt i Europa och se till att medborgarna erbjuds fler och bättre arbetstillfällen. Parlamentet är redo att finansiera lämpliga program för detta syfte.

Den ekonomiska ramen

| 1. | Europaparlamentet anser att för att nå de uttalade målen för Europeiska unionen ligger en sund och noggrann förvaltning av unionens budget i alla unionsmedborgares intresse. Parlamentet understryker budgetmyndighetens ansvar för att garantera detta och hur viktigt man anser det är att budgeten presenteras på ett tydligt och klart sätt och att det ges ordentlig information om dess genomförande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att för att nå de uttalade målen för Europeiska unionen ligger en sund och noggrann förvaltning av unionens budget i alla unionsmedborgares intresse. Parlamentet understryker budgetmyndighetens ansvar för att garantera detta och hur viktigt man anser det är att budgeten presenteras på ett tydligt och klart sätt och att det ges ordentlig information om dess genomförande.

| 2. | Europaparlamentet betonar att beloppen för åtaganden måste baseras på överenskomna mål och att betalningarna måste fastställas på samma sätt. Parlamentet är beslutet att göra frågan om en adekvat anslagsnivå till en starkt prioriterad fråga under budgetförfarandet för 2006, också med tanke på de kommande förhandlingarna om en ny budgetplan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att beloppen för åtaganden måste baseras på överenskomna mål och att betalningarna måste fastställas på samma sätt. Parlamentet är beslutet att göra frågan om en adekvat anslagsnivå till en starkt prioriterad fråga under budgetförfarandet för 2006, också med tanke på de kommande förhandlingarna om en ny budgetplan.

| 3. | Europaparlamentet inser att det finns genomförandeproblem rörande budgeten på grund av den nuvarande budgetförordningen, särskilt när det gäller informationskontor, externt samarbete och förseningar av kontrakt. Parlamentet ser fram mot kommissionens förslag om en översyn av budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser, vilken måste ta upp dessa och andra olösta frågor och med vars hjälp man kan komma fram till konkreta problemlösningar för att göra budgetförordningen mindre byråkratisk. Parlamentet beklagar att kommissionen inte tog upp denna översyn i sitt lagstiftnings- och arbetsprogram för 2005 trots bekräftelsen på en lagstiftningsrevision under budgetförfarandet 2005. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet inser att det finns genomförandeproblem rörande budgeten på grund av den nuvarande budgetförordningen, särskilt när det gäller informationskontor, externt samarbete och förseningar av kontrakt. Parlamentet ser fram mot kommissionens förslag om en översyn av budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser, vilken måste ta upp dessa och andra olösta frågor och med vars hjälp man kan komma fram till konkreta problemlösningar för att göra budgetförordningen mindre byråkratisk. Parlamentet beklagar att kommissionen inte tog upp denna översyn i sitt lagstiftnings- och arbetsprogram för 2005 trots bekräftelsen på en lagstiftningsrevision under budgetförfarandet 2005.

| 4. | Europaparlamentet anser att inledningen av parlamentets valperiod som sammanfaller med en översyn av det interinstitutionella avtalet inom ramen för förhandlingarna om en ny budgetplan, är ett bra tillfälle att se över de instrument som redan utnyttjas för fleråriga och årliga program så att planeringen av lagstiftnings- och budgetarbetet får förnyad kraft. Parlamentet påminner om det gemensamma uttalandet av den 13 juli 2004 om den ekonomiska planeringen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att inledningen av parlamentets valperiod som sammanfaller med en översyn av det interinstitutionella avtalet inom ramen för förhandlingarna om en ny budgetplan, är ett bra tillfälle att se över de instrument som redan utnyttjas för fleråriga och årliga program så att planeringen av lagstiftnings- och budgetarbetet får förnyad kraft. Parlamentet påminner om det gemensamma uttalandet av den 13 juli 2004 om den ekonomiska planeringen.

| 5. | Europaparlamentet är fullt medvetet om att förhandlingarna om en ny budgetplan för perioden efter 2006 kan få återverkningar på budgetförfarandet för 2006. Parlamentet deklarerar att man kommer att utnyttja sin budgetbehörighet för att se till att budgeten för 2006 innehåller tillräckliga anslag som motsvarar unionens ansvar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är fullt medvetet om att förhandlingarna om en ny budgetplan för perioden efter 2006 kan få återverkningar på budgetförfarandet för 2006. Parlamentet deklarerar att man kommer att utnyttja sin budgetbehörighet för att se till att budgeten för 2006 innehåller tillräckliga anslag som motsvarar unionens ansvar.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag, beskrivet i de strategiska målen, att uppmana parlamentet och rådet att nå fram till en gemensam överenskommelse om en enda plattform, gemensam för alla EU-institutionerna, avseende åtgärder under de kommande fem åren. Parlamentet är berett att inleda diskussioner med kommissionen och rådet, grundade på parlamentets egen strategiska politiska inriktning, för att nå en överenskommelse om prioriteringarna för 2006 före utgången av Luxemburgs ordförandeskap. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag, beskrivet i de strategiska målen, att uppmana parlamentet och rådet att nå fram till en gemensam överenskommelse om en enda plattform, gemensam för alla EU-institutionerna, avseende åtgärder under de kommande fem åren. Parlamentet är berett att inleda diskussioner med kommissionen och rådet, grundade på parlamentets egen strategiska politiska inriktning, för att nå en överenskommelse om prioriteringarna för 2006 före utgången av Luxemburgs ordförandeskap.

Budgetstrategi och sektorsprioriteringar

Principer

| 7. | Europaparlamentet anser att budgeten för 2006 måste återspegla följande principer för att garantera en sund ekonomisk förvaltning och budgetförvaltning:






  — | Fastställande av en adekvat anslagsnivå som täcker de verkliga behoven. |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att budgeten för 2006 måste återspegla följande principer för att garantera en sund ekonomisk förvaltning och budgetförvaltning:

—

Fastställande av en adekvat anslagsnivå som täcker de verkliga behoven.

| — | Översyn av budgetplanen genom att överföra anslag från underrubrik 1 a till underrubrik 1 b med syftet att genomföra bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (2). |
| --- | --- |

—

Översyn av budgetplanen genom att överföra anslag från underrubrik 1 a till underrubrik 1 b med syftet att genomföra bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 av den 29 september 2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (2).

| — | Korrekt genomförande av det gemensamma uttalandet av den 13 juli 2004 om den ekonomiska planeringen. |
| --- | --- |

—

Korrekt genomförande av det gemensamma uttalandet av den 13 juli 2004 om den ekonomiska planeringen.

| — | Utnyttjande av alla tillgängliga medel enligt EG-fördraget och/eller det nuvarande interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin för att ta itu med de stora budgetmässiga och ekonomiska utmaningar som EU kommer att möta i samband med budgeten för 2006 och för att skapa en solid bas för följande budgetår. |
| --- | --- |

—

Utnyttjande av alla tillgängliga medel enligt EG-fördraget och/eller det nuvarande interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin för att ta itu med de stora budgetmässiga och ekonomiska utmaningar som EU kommer att möta i samband med budgeten för 2006 och för att skapa en solid bas för följande budgetår.

Prioriteringar

| 8. | Europaparlamentet stöder kommissionens allmänna angreppssätt för att främja välstånd och solidaritet och säkerhet inom unionen för att göra Europa mer konkurrenskraftigt och öka sammanhållningen, mer tillgängligt för sina medborgare och starkare på världsscenen. Parlamentet påpekar dock att kommissionens senaste ekonomiska planering och dess årliga politiska strategi uppvisar en rad diskrepanser mellan nyckelåtgärderna under 2006 och budgetmedel för i2020-initiativet, tillväxtinitiativet, ungdomsinitiativet, EU-stöd till asylsökande, program för hjälp till genomförande av miljölagstiftning, året för arbetstagares rörlighet, etc. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder kommissionens allmänna angreppssätt för att främja välstånd och solidaritet och säkerhet inom unionen för att göra Europa mer konkurrenskraftigt och öka sammanhållningen, mer tillgängligt för sina medborgare och starkare på världsscenen. Parlamentet påpekar dock att kommissionens senaste ekonomiska planering och dess årliga politiska strategi uppvisar en rad diskrepanser mellan nyckelåtgärderna under 2006 och budgetmedel för i2020-initiativet, tillväxtinitiativet, ungdomsinitiativet, EU-stöd till asylsökande, program för hjälp till genomförande av miljölagstiftning, året för arbetstagares rörlighet, etc.

| 9. | Europaparlamentet slår fast att budgeten för 2006 särskilt skall ge uttryck för






  a) | det nya angreppssättet för EU:s Lissabonstrategi, beskrivet av parlamentets samordningsgrupp, genom att






  — | förstärka dess bidrag till konkurrenskraft och social, ekonomisk och miljömässig sammanhållning, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Europaparlamentet slår fast att budgeten för 2006 särskilt skall ge uttryck för

a)

det nya angreppssättet för EU:s Lissabonstrategi, beskrivet av parlamentets samordningsgrupp, genom att

—

förstärka dess bidrag till konkurrenskraft och social, ekonomisk och miljömässig sammanhållning,

| — | koncentrera och förstärka EU-stödet till nyckelområden inom Lissabon- och Göteborgsstrategierna, såsom sysselsättning, miljöpolitik, FoU, små och medelstora företag, främjandet av kunskaps- och informationssamhället, spridning av miljöteknik, livslångt lärande samt på lämpligt sätt genomföra de transeuropeiska näten, |
| --- | --- |

—

koncentrera och förstärka EU-stödet till nyckelområden inom Lissabon- och Göteborgsstrategierna, såsom sysselsättning, miljöpolitik, FoU, små och medelstora företag, främjandet av kunskaps- och informationssamhället, spridning av miljöteknik, livslångt lärande samt på lämpligt sätt genomföra de transeuropeiska näten,

| — | göra större ansträngningar möjliga, vilka behövs för att fullborda den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

göra större ansträngningar möjliga, vilka behövs för att fullborda den inre marknaden,

| — | förbereda nya områden för EU-stöd, såsom Natura 2000, |
| --- | --- |

—

förbereda nya områden för EU-stöd, såsom Natura 2000,

| b) | den viktiga roll som ungdomar spelar för unionens integration och välstånd inklusive nya förslag till utbytesprogram, |
| --- | --- |

b)

den viktiga roll som ungdomar spelar för unionens integration och välstånd inklusive nya förslag till utbytesprogram,

| c) | förstärkningen av EU:s roll i det internationella samfundet. |
| --- | --- |

c)

förstärkningen av EU:s roll i det internationella samfundet.

Jordbruk

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för de mål som lagts fast genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt dem som förstärker landsbygdsutvecklingen, vilken är avgörande för landsbygdens fortlevnad. Parlamentet är starkt positivt till att anslå de medel som behövs för dessa åtgärder men vill fästa uppmärksamheten på att det är nödvändigt att nå en överenskommelse om att överföra medel från underrubrik 1 a till underrubrik 1 b (budgetmodulering) före rådets första behandling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för de mål som lagts fast genom reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt dem som förstärker landsbygdsutvecklingen, vilken är avgörande för landsbygdens fortlevnad. Parlamentet är starkt positivt till att anslå de medel som behövs för dessa åtgärder men vill fästa uppmärksamheten på att det är nödvändigt att nå en överenskommelse om att överföra medel från underrubrik 1 a till underrubrik 1 b (budgetmodulering) före rådets första behandling.

| 11. | Europaparlamentet är bekymrat över rapporter om fågelinfluensa i Sydostasien och uppmanar enträget kommissionen att nära samarbeta med FAO, WHO, OIE (World Organisation for Animal Health) och med länderna i regionen samt att öka finansieringen för forskning om detta potentiellt stora hot mot jordbruket och mot djurs såväl som människors hälsa inom EU. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är bekymrat över rapporter om fågelinfluensa i Sydostasien och uppmanar enträget kommissionen att nära samarbeta med FAO, WHO, OIE (World Organisation for Animal Health) och med länderna i regionen samt att öka finansieringen för forskning om detta potentiellt stora hot mot jordbruket och mot djurs såväl som människors hälsa inom EU.

| 12. | Europaparlamentet påminner kommissionen om den vikt man fäster vid pilotprojekten (främjande av kvalitetssystem och riskfinansieringsmodellen för epizootier) som man kom överens om under budgetförfarandet för 2004, och begär att kommissionen i sin budget för 2006 anslår tillräckliga medel för att dessa projekt skall kunna fortsätta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner kommissionen om den vikt man fäster vid pilotprojekten (främjande av kvalitetssystem och riskfinansieringsmodellen för epizootier) som man kom överens om under budgetförfarandet för 2004, och begär att kommissionen i sin budget för 2006 anslår tillräckliga medel för att dessa projekt skall kunna fortsätta.

Strukturåtgärder

| 13. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att under strukturfonderna fullt ut budgetera de verkliga behoven av betalningar. Parlamentet understryker hur viktigt det är att anslå en tillräcklig nivå för betalningarna för att undvika att programmens genomförande äventyras. Betalningarna bör motsvara de mest tillförlitliga prognoserna enligt principerna om sund ekonomisk förvaltning och budgetpraxis. Parlamentet understryker den viktiga vägledning som genomförandet under 2005 kan ge i detta hänseende. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att under strukturfonderna fullt ut budgetera de verkliga behoven av betalningar. Parlamentet understryker hur viktigt det är att anslå en tillräcklig nivå för betalningarna för att undvika att programmens genomförande äventyras. Betalningarna bör motsvara de mest tillförlitliga prognoserna enligt principerna om sund ekonomisk förvaltning och budgetpraxis. Parlamentet understryker den viktiga vägledning som genomförandet under 2005 kan ge i detta hänseende.

| 14. | Europaparlamentet belyser behovet av en noggrann övervakning av N+2-regeln (tidsfristklausul) och en ännu mer fullständig och snabb information till budgetmyndigheten, särskilt om budgetåtaganden som riskerar att förfalla. Parlamentet uppmanar kommissionen att före slutet av juli 2005 lägga fram en övergripande utvärdering av hur betalningarna har genomförts jämfört med den ursprungliga fleråriga prognosen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet belyser behovet av en noggrann övervakning av N+2-regeln (tidsfristklausul) och en ännu mer fullständig och snabb information till budgetmyndigheten, särskilt om budgetåtaganden som riskerar att förfalla. Parlamentet uppmanar kommissionen att före slutet av juli 2005 lägga fram en övergripande utvärdering av hur betalningarna har genomförts jämfört med den ursprungliga fleråriga prognosen.

Inre politik

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för Lissabonstrategin föreslå verkliga prioriterade åtgärder för att skapa mervärde för Europa. Parlamentet anser att det begränsade manöverutrymmet under budgetplanens tak för denna rubrik bör inriktas mot centrala prioriterade områden såsom sysselsättning, forskning och utveckling, stöd till små och medelstora företag genom EIF:s lånefacilitet för små och medelstora företag som inrättades genom budgetarna för 2004 och 2005, främjande av kunskaps- och informationssamhället och spridningen av miljöteknik och livslångt lärande. Parlamentet betonar behovet av en effektiv utveckling av infrastrukturen genom miljöanpassade transporter, energi och telekommunikationer, transeuropeiska nät och alleuropeiska transportkorridorer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för Lissabonstrategin föreslå verkliga prioriterade åtgärder för att skapa mervärde för Europa. Parlamentet anser att det begränsade manöverutrymmet under budgetplanens tak för denna rubrik bör inriktas mot centrala prioriterade områden såsom sysselsättning, forskning och utveckling, stöd till små och medelstora företag genom EIF:s lånefacilitet för små och medelstora företag som inrättades genom budgetarna för 2004 och 2005, främjande av kunskaps- och informationssamhället och spridningen av miljöteknik och livslångt lärande. Parlamentet betonar behovet av en effektiv utveckling av infrastrukturen genom miljöanpassade transporter, energi och telekommunikationer, transeuropeiska nät och alleuropeiska transportkorridorer.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att stöd till små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, har varit en prioriterad fråga för Europaparlamentet under de senaste budgetförfarandena. Parlamentet uppmuntrar ansträngningarna att fortsättningsvis förbättra små och medelstora företags finansieringsmöjligheter genom att efterfrågebaserat utnyttja gemenskapens finansiella instrument samt understryker behovet av instrument för att främja företagens internationalisering. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att stöd till små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, har varit en prioriterad fråga för Europaparlamentet under de senaste budgetförfarandena. Parlamentet uppmuntrar ansträngningarna att fortsättningsvis förbättra små och medelstora företags finansieringsmöjligheter genom att efterfrågebaserat utnyttja gemenskapens finansiella instrument samt understryker behovet av instrument för att främja företagens internationalisering.

| 17. | Europaparlamentet är också positivt till åtgärder för att befordra etiska och solidaritetsbaserade finansiella instrument för att bidra till mänsklig, social och miljöanknuten utveckling, inklusive åtgärder för lokal utveckling. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är också positivt till åtgärder för att befordra etiska och solidaritetsbaserade finansiella instrument för att bidra till mänsklig, social och miljöanknuten utveckling, inklusive åtgärder för lokal utveckling.

| 18. | Europaparlamentet stöder initiativet till ett europeiskt år för arbetstagares rörlighet, och förväntar sig att medlemsstaterna inte längre utnyttjar de undantag som hindrar den fria rörligheten för arbetstagare från de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet stöder initiativet till ett europeiskt år för arbetstagares rörlighet, och förväntar sig att medlemsstaterna inte längre utnyttjar de undantag som hindrar den fria rörligheten för arbetstagare från de nya medlemsstaterna.

| 19. | Europaparlamentet betonar att Lissabonstrategin bör främja konkurrenskraft och skapande av arbetstillfällen samtidigt som hänsyn tas till social sammanhållning och miljökrav. Följaktligen anser parlamentet att man under strävan mot Lissabonmålen inte får låta den långsiktiga tillväxten leda till ökade klyftor och social otrygghet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att Lissabonstrategin bör främja konkurrenskraft och skapande av arbetstillfällen samtidigt som hänsyn tas till social sammanhållning och miljökrav. Följaktligen anser parlamentet att man under strävan mot Lissabonmålen inte får låta den långsiktiga tillväxten leda till ökade klyftor och social otrygghet.

| 20. | Europaparlamentet avser att förstärka EU:s budget avseende åtgärder för ungdomar i linje med kommissionens ansträngningar för att främja rörligheten i samband med högre utbildning och yrkesutbildning och att effektivt utnyttja ungdo mars potential. Parlamentet betonar hur viktigt det är med utbytesprogram inom detta område. Parlamentet insisterar på att Erasmus-programmet utvidgas till att omfatta även studenter på gymnasienivå och unga företagare. Parlamentet påminner om behovet av uppföljning av pilotprojektet avseende utvidgningen av Erasmus-programmet till lärlingar. Parlamentet beklagar att kommissionen i sin slutliga ekonomiska planering minskade anslagen till Leonardo da Vinci-programmet jämfört med budgeten för 2005. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet avser att förstärka EU:s budget avseende åtgärder för ungdomar i linje med kommissionens ansträngningar för att främja rörligheten i samband med högre utbildning och yrkesutbildning och att effektivt utnyttja ungdo mars potential. Parlamentet betonar hur viktigt det är med utbytesprogram inom detta område. Parlamentet insisterar på att Erasmus-programmet utvidgas till att omfatta även studenter på gymnasienivå och unga företagare. Parlamentet påminner om behovet av uppföljning av pilotprojektet avseende utvidgningen av Erasmus-programmet till lärlingar. Parlamentet beklagar att kommissionen i sin slutliga ekonomiska planering minskade anslagen till Leonardo da Vinci-programmet jämfört med budgeten för 2005.

| 21. | Europaparlamentet stöder en integrerad strategi för kamp mot terrorismen, inklusive stöd till offer, effektivt samarbete och informationsutbyte mellan rättsliga och polisiära myndigheter, kampen mot fattigdom, en strategi för att hejda spridningen av vapen, förebyggande, hantering och lösning av konflikter samt ökat stöd till interkulturell dialog. Parlamentet vill ytterligare utveckla de pilotprojekt som initierats av parlamentet och betonar att unionen samtidigt måste fortsätta att främja grundläggande rättigheter, rättssäkerhet och rättslig kvalitet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet stöder en integrerad strategi för kamp mot terrorismen, inklusive stöd till offer, effektivt samarbete och informationsutbyte mellan rättsliga och polisiära myndigheter, kampen mot fattigdom, en strategi för att hejda spridningen av vapen, förebyggande, hantering och lösning av konflikter samt ökat stöd till interkulturell dialog. Parlamentet vill ytterligare utveckla de pilotprojekt som initierats av parlamentet och betonar att unionen samtidigt måste fortsätta att främja grundläggande rättigheter, rättssäkerhet och rättslig kvalitet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om förbättring av EU:s gemensamma kapacitet att ge stöd åt människor i katastrofsituationer, inklusive händelser som inträffar utom EU:s territorium, samt handskas med gränsöverskridande kriser, och understryker hur viktigt det är att fullt ut involvera parlamentet i den pågående debatten om dessa frågor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om förbättring av EU:s gemensamma kapacitet att ge stöd åt människor i katastrofsituationer, inklusive händelser som inträffar utom EU:s territorium, samt handskas med gränsöverskridande kriser, och understryker hur viktigt det är att fullt ut involvera parlamentet i den pågående debatten om dessa frågor.

| 23. | Europaparlamentet anser att information och kommunikation är nyckelresurser för att föra EU närmare sina medborgare och att det behövs mer dynamiska och kommunikativa innovationer för att uppnå detta mål. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram ett förslag om en integrerad informations- och kommunikationspolitik för EU, där EU-institutionernas informationsverksamhet samordnas i högre grad. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att information och kommunikation är nyckelresurser för att föra EU närmare sina medborgare och att det behövs mer dynamiska och kommunikativa innovationer för att uppnå detta mål. Kommissionen uppmanas därför att lägga fram ett förslag om en integrerad informations- och kommunikationspolitik för EU, där EU-institutionernas informationsverksamhet samordnas i högre grad.

| 24. | Europaparlamentet påminner om problemen med finansieringen av de decentraliserade organen under utgiftskategori 3 och de följder detta fått för annan prioriterad politik, och att dessa problem har sitt ursprung i den nuvarande budgetförordningen. Parlamentet betonar att man måste lösa konflikten mellan dessa aspekter och kommer att sträva efter en lösning som grundar sig på varje organs och politikområdes verkliga behov. Parlamentet påminner kommissionen om att det behöver göras en halvtidsplanering, inklusive en korrekt budgetskattning, för utvecklingen av de decentraliserade och verkställande organen, samt att kritiskt granska budgetförordningen i syfte att göra den mindre byråkratisk. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om problemen med finansieringen av de decentraliserade organen under utgiftskategori 3 och de följder detta fått för annan prioriterad politik, och att dessa problem har sitt ursprung i den nuvarande budgetförordningen. Parlamentet betonar att man måste lösa konflikten mellan dessa aspekter och kommer att sträva efter en lösning som grundar sig på varje organs och politikområdes verkliga behov. Parlamentet påminner kommissionen om att det behöver göras en halvtidsplanering, inklusive en korrekt budgetskattning, för utvecklingen av de decentraliserade och verkställande organen, samt att kritiskt granska budgetförordningen i syfte att göra den mindre byråkratisk.

Externa åtgärder

| 25. | Europaparlamentet betonar att det i dagsläget är svårt att förena unionens traditionella prioriteringar med ett stort antal nya budgetåtaganden som har tagits över under kategori IV under senare år (Balkan, Afghanistan, Irak, tsunamin och andra naturkatastrofer). Parlamentet påminner rådet om att nya verksamhetsområden inte får finansieras på bekostnad av parlamentets traditionella prioriteringar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att det i dagsläget är svårt att förena unionens traditionella prioriteringar med ett stort antal nya budgetåtaganden som har tagits över under kategori IV under senare år (Balkan, Afghanistan, Irak, tsunamin och andra naturkatastrofer). Parlamentet påminner rådet om att nya verksamhetsområden inte får finansieras på bekostnad av parlamentets traditionella prioriteringar.

| 26. | Europaparlamentet är övertygat om att de ekonomiska resurser som avsätts som stöd till de länder och samhällen som drabbats av tsunamin eller andra naturkatastrofer måste ligga utanför de nuvarande eller planerade budgetarna för stöd, och inte bara omfördelas inom dessa budgetar eller flyttas från andra regioner (”redeployment”). Det behövs en tydlig översikt över budgetkonsekvenserna för alla förslag till ekonomiskt stöd till denna region, inklusive de förslagna fonderna för återuppbyggnad, så snart FN:s och Världsbankens utvärderingsuppdrag är avslutade. Parlamentet betonar vikten av åtgärder för katastrofberedskap. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är övertygat om att de ekonomiska resurser som avsätts som stöd till de länder och samhällen som drabbats av tsunamin eller andra naturkatastrofer måste ligga utanför de nuvarande eller planerade budgetarna för stöd, och inte bara omfördelas inom dessa budgetar eller flyttas från andra regioner (”redeployment”). Det behövs en tydlig översikt över budgetkonsekvenserna för alla förslag till ekonomiskt stöd till denna region, inklusive de förslagna fonderna för återuppbyggnad, så snart FN:s och Världsbankens utvärderingsuppdrag är avslutade. Parlamentet betonar vikten av åtgärder för katastrofberedskap.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sitt engagemang för att nå millennieutvecklingsmålen, med stöd till fattigdomsutrotning och hälsoprogram, inklusive kampen mot hiv/aids, malaria och tuberkulos samt bidrag till Världsfonden. Parlamentet understryker sitt åtagande att ge stöd till alla regioner som i dagsläget får stöd från EU-budgeten. Parlamentet betonar hur viktigt det är med grundläggande friheter och stöd till demokratin, rättssamhället och mänskliga rättigheter, inklusive den nya grannskapspolitiken. Parlamentet begär att kommissionen presenterar förslag till hur parlamentets kontroll över det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) skall kunna återupprättas. Parlamentet betonar behovet av tekniskt stöd till multilaterala intressenter för att eliminera flaskhalsar. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra in ett stort extra belopp för dessa Quick Win Actions i det preliminära budgetförslaget, se till att dess nya åtgärder är förenliga med dess existerande program och samarbeta med medlemsstaterna och FN. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet upprepar sitt engagemang för att nå millennieutvecklingsmålen, med stöd till fattigdomsutrotning och hälsoprogram, inklusive kampen mot hiv/aids, malaria och tuberkulos samt bidrag till Världsfonden. Parlamentet understryker sitt åtagande att ge stöd till alla regioner som i dagsläget får stöd från EU-budgeten. Parlamentet betonar hur viktigt det är med grundläggande friheter och stöd till demokratin, rättssamhället och mänskliga rättigheter, inklusive den nya grannskapspolitiken. Parlamentet begär att kommissionen presenterar förslag till hur parlamentets kontroll över det europeiska initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) skall kunna återupprättas. Parlamentet betonar behovet av tekniskt stöd till multilaterala intressenter för att eliminera flaskhalsar. Parlamentet uppmanar kommissionen att föra in ett stort extra belopp för dessa Quick Win Actions i det preliminära budgetförslaget, se till att dess nya åtgärder är förenliga med dess existerande program och samarbeta med medlemsstaterna och FN.

| 28. | Europaparlamentet betonar behovet av att EU stöder demokratiska förändringar i grannländerna, särskilt i länder som Ukraina, Georgien och Moldavien samt i Medelhavsländerna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar behovet av att EU stöder demokratiska förändringar i grannländerna, särskilt i länder som Ukraina, Georgien och Moldavien samt i Medelhavsländerna.

| 29. | Europaparlamentet anser att man bör se till att stärka parlamentets budgetbehörighet när det gäller GUSP och påminner rådet om att stå fast vid de samrådsmöten och det täta informationsutbyte som finns fastställt i det interinstitutionella avtalet, för att nå enighet om finansieringen av GUSP-åtgärder. Parlamentet noterar att det är särskilt viktigt att anslå tillräckliga budgetresurser för den europeiska säkerhetsstrategin (ESS). Parlamentet betonar att det är svårt att separera finansieringen av gemensamma kostnader för civila insatser genom unionens budget från kostnader med militär anknytning eller försvarsanknytning utanför unionens budget, vilket inrättandet av den civila-militära cellen visar. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att man bör se till att stärka parlamentets budgetbehörighet när det gäller GUSP och påminner rådet om att stå fast vid de samrådsmöten och det täta informationsutbyte som finns fastställt i det interinstitutionella avtalet, för att nå enighet om finansieringen av GUSP-åtgärder. Parlamentet noterar att det är särskilt viktigt att anslå tillräckliga budgetresurser för den europeiska säkerhetsstrategin (ESS). Parlamentet betonar att det är svårt att separera finansieringen av gemensamma kostnader för civila insatser genom unionens budget från kostnader med militär anknytning eller försvarsanknytning utanför unionens budget, vilket inrättandet av den civila-militära cellen visar.

| 30. | Parlamentet noterar möjligheten till framgång för fredsprocessen i Mellanöstern och bekräftar sitt stöd för att EU tillhandahåller medel i detta sammanhang. |
| --- | --- |

30.

Parlamentet noterar möjligheten till framgång för fredsprocessen i Mellanöstern och bekräftar sitt stöd för att EU tillhandahåller medel i detta sammanhang.

Personal och administration

| 31. | Parlamentet noterar att kommissionen har begärt att 700 nya tjänster inrättas 2006 i enlighet med den fleråriga planen för extra personalresurser p.g.a. utvidgningen 2004. Parlamentet noterar att kommissionen uppskattar att Bulgariens och Rumäniens anslutning kommer att göra det nödvändigt med ytterligare 850 tjänster som kommer att besättas fram till 2010. Kommissionen uppmanas att senast den 31 juli 2005 lägga fram en överblick över personalbehoven på medellång sikt i enlighet med den som den tidigare kommissionen lade fram. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 juli 2005 lägga fram en detaljerad rapport om kommissionens personalsituation för stöd- och samordningsfunktioner. |
| --- | --- |

31.

Parlamentet noterar att kommissionen har begärt att 700 nya tjänster inrättas 2006 i enlighet med den fleråriga planen för extra personalresurser p.g.a. utvidgningen 2004. Parlamentet noterar att kommissionen uppskattar att Bulgariens och Rumäniens anslutning kommer att göra det nödvändigt med ytterligare 850 tjänster som kommer att besättas fram till 2010. Kommissionen uppmanas att senast den 31 juli 2005 lägga fram en överblick över personalbehoven på medellång sikt i enlighet med den som den tidigare kommissionen lade fram. Parlamentet uppmanar kommissionen att senast den 31 juli 2005 lägga fram en detaljerad rapport om kommissionens personalsituation för stöd- och samordningsfunktioner.

| 32. | Parlamentet välkomnar den relativt höga andelen besatta tjänster i kommissionens administration och uppmuntrar kommissionen att fortsätta att göra omflyttningar inom och mellan avdelningar för att mobilisera extra personalresurser. |
| --- | --- |

32.

Parlamentet välkomnar den relativt höga andelen besatta tjänster i kommissionens administration och uppmuntrar kommissionen att fortsätta att göra omflyttningar inom och mellan avdelningar för att mobilisera extra personalresurser.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 33. | Parlamentet upprepar sitt stöd för ett nära samarbete med kommissionen när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder för att underlätta den gemensamma utvärderingen av förslagens genomförbarhet. |
| --- | --- |

33.

Parlamentet upprepar sitt stöd för ett nära samarbete med kommissionen när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder för att underlätta den gemensamma utvärderingen av förslagens genomförbarhet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera resultaten av de initiativ - pilotprojekt och förberedande åtgärder - som lanserats under senare år för att bedöma deras eventuella förlängning. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera resultaten av de initiativ - pilotprojekt och förberedande åtgärder - som lanserats under senare år för att bedöma deras eventuella förlängning.

*

- *

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten.

---

(1)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet ändrat genom beslut 2003/429/EG (EUT L 147, 14.6.2003, s. 25).

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 1.

P6_TA(2005)0127

Europeiska rådets möte (Bryssel 22-23 mars 2005)

Europaparlamentets resolution om resultatet av Europeiska rådets möte i Bryssel den 22-23 mars 2005

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte den 22-23 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser efter Europeiska rådets möte den 22-23 mars 2005,

| — | med beaktande av Europeiska rådets rapport och kommissionens uttalande om Europeiska rådets möte den 22-23 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets rapport och kommissionens uttalande om Europeiska rådets möte den 22-23 mars 2005,

| — | med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

I.   Stabilitets- och tillväxtpakten

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet vid sitt möte - efter månader av motstridiga signaler - nådde en politisk överenskommelse om en reform av stabilitets- och tillväxtpakten, som syftar till att förbättra samordningen och översynen av den ekonomiska politiken samtidigt som mer flexibilitet skapas och åtagandet om budgetdisciplin återupplivas som grundval för en stabil valuta, ekonomisk tillväxt och för att skapa nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska rådet vid sitt möte - efter månader av motstridiga signaler - nådde en politisk överenskommelse om en reform av stabilitets- och tillväxtpakten, som syftar till att förbättra samordningen och översynen av den ekonomiska politiken samtidigt som mer flexibilitet skapas och åtagandet om budgetdisciplin återupplivas som grundval för en stabil valuta, ekonomisk tillväxt och för att skapa nya arbetstillfällen.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar i synnerhet paktens förbättrade skyddsmekansim och den ökade uppmärksamhet som den allmänna skuldnivån får, samt överenskommelsen om att koppla pakten till Lissabonmålen och Lissabonriktlinjerna, men är oroat över att de nya bestämmelserna om paktens tvångsmekanism inte är tillräckligt klara. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar i synnerhet paktens förbättrade skyddsmekansim och den ökade uppmärksamhet som den allmänna skuldnivån får, samt överenskommelsen om att koppla pakten till Lissabonmålen och Lissabonriktlinjerna, men är oroat över att de nya bestämmelserna om paktens tvångsmekanism inte är tillräckligt klara.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att genomföra de överenskomna ändringarna i förordningarna (EG) nr 1466/97 (1) och (EG) nr 1467/97 (2) och att till fullo engagera parlamentet för att säkerställa att de återstående problemen tas upp. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att genomföra de överenskomna ändringarna i förordningarna (EG) nr 1466/97 (1) och (EG) nr 1467/97 (2) och att till fullo engagera parlamentet för att säkerställa att de återstående problemen tas upp.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut tillämpa initiativrätten och de förfaranden som den har till sitt förfogande för att säkerställa att pakten genomförs korrekt samt att kommissionen aktivt deltar i den makroekonomiska samordningen. Parlamentet ställer sig tveksamt till denna del av reformen som inte tar tillfället i akt att stärka kommissionen roll. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut tillämpa initiativrätten och de förfaranden som den har till sitt förfogande för att säkerställa att pakten genomförs korrekt samt att kommissionen aktivt deltar i den makroekonomiska samordningen. Parlamentet ställer sig tveksamt till denna del av reformen som inte tar tillfället i akt att stärka kommissionen roll.

II.   Nystart för Lissabonstrategin

| 5. | Europaparlamentet välkomnar rådets och kommissionens åtagande att väcka nytt liv i Lissabonstrategin genom en ny strategi som grundar sig på en treårscykel och att man ställt sig bakom många av de ståndpunkter som parlamentet antog före Europeiska rådets möte, Bland annat det ömsesidiga beroendet mellan strategins ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar rådets och kommissionens åtagande att väcka nytt liv i Lissabonstrategin genom en ny strategi som grundar sig på en treårscykel och att man ställt sig bakom många av de ståndpunkter som parlamentet antog före Europeiska rådets möte, Bland annat det ömsesidiga beroendet mellan strategins ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensioner.

| 6. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen påtars sig ledarrollen för att ge en nystart åt Lissabonstrategin genom att lägga fram ett gemenskapsprogram som utstakar en klar färdplan för de åtgärder som gemenskapens institutioner skall vidta. Parlamentet insisterar på att få höras ingående i fråga om färdplanens innehåll och i fråga om inrättandet av en effektiv mekanism för gemensam planering mellan kommissionen och parlamentet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen påtars sig ledarrollen för att ge en nystart åt Lissabonstrategin genom att lägga fram ett gemenskapsprogram som utstakar en klar färdplan för de åtgärder som gemenskapens institutioner skall vidta. Parlamentet insisterar på att få höras ingående i fråga om färdplanens innehåll och i fråga om inrättandet av en effektiv mekanism för gemensam planering mellan kommissionen och parlamentet.

| 7. | Europaparlamentet stöder tanken att medlemsstaterna bör ge ett större och mer praktiskt bidrag till tillväxt och sysselsättning, och ställer sig även bakom förslaget om att införa nationella reformprogram som är resultatet av öppna diskussioner med de olika aktörerna och samråd med de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder tanken att medlemsstaterna bör ge ett större och mer praktiskt bidrag till tillväxt och sysselsättning, och ställer sig även bakom förslaget om att införa nationella reformprogram som är resultatet av öppna diskussioner med de olika aktörerna och samråd med de nationella parlamenten.

| 8. | Europaparlamentet beklagar dock att högnivågruppens rekommendation att kommissionen varje år bör rapportera vilka medlemsstater som når bäst resultat vad gäller Lissabonmålen och vilka medlemsstater som släpar efter, inte fick stöd av Europeiska rådet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar dock att högnivågruppens rekommendation att kommissionen varje år bör rapportera vilka medlemsstater som når bäst resultat vad gäller Lissabonmålen och vilka medlemsstater som släpar efter, inte fick stöd av Europeiska rådet.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att EU-medborgarnas välbefinnande utgör en förutsättning för Europas ekonomiska och konkurrensmässiga framgångar. Parlamentet välkomnar planerna på att utarbeta en grönbok om de demografiska tendenserna inom EU och vidhåller behovet av att detta åtföljs av konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att EU-medborgarnas välbefinnande utgör en förutsättning för Europas ekonomiska och konkurrensmässiga framgångar. Parlamentet välkomnar planerna på att utarbeta en grönbok om de demografiska tendenserna inom EU och vidhåller behovet av att detta åtföljs av konkreta åtgärder.

| 10. | Europaparlamentet vidhåller sin syn på att Lissabonstrategin bör vara ett medel för att stärka den europeiska sociala modellen genom ökad social sammanhållning, höja sysselsättningsnivån i fråga om kvantitet och kvalitet, förbättra arbetstagarnas anpassningsförmåga, investera i humankapital och modernisera och säkerställa det sociala skyddet, främja lika möjligheter och jämställdhet och förbättra balansen mellan arbets- och privatlivet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet vidhåller sin syn på att Lissabonstrategin bör vara ett medel för att stärka den europeiska sociala modellen genom ökad social sammanhållning, höja sysselsättningsnivån i fråga om kvantitet och kvalitet, förbättra arbetstagarnas anpassningsförmåga, investera i humankapital och modernisera och säkerställa det sociala skyddet, främja lika möjligheter och jämställdhet och förbättra balansen mellan arbets- och privatlivet.

| 11. | Europaparlamentet stöder tanken att det finns ett behov av en solid industripark inom Europa och att man måste driva en aktiv industripolitik. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder tanken att det finns ett behov av en solid industripark inom Europa och att man måste driva en aktiv industripolitik.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att de små och medelstora företagens vitala roll för innovation, tillväxt och sysselsättning uttryckligen erkänns. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att de små och medelstora företagens vitala roll för innovation, tillväxt och sysselsättning uttryckligen erkänns.

| 13. | Europaparlamentet delar uppfattningen att miljöpolitiken spelar en avgörande roll för hållbar tillväxt och att den bidrar till sysselsättningen och poängterar vikten av att fokusera på miljöinnovation och miljöteknik och därmed ge EU möjlighet att gripa sig an frågor som rör naturresurser och miljö som biologisk mångfald och klimatförändringar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet delar uppfattningen att miljöpolitiken spelar en avgörande roll för hållbar tillväxt och att den bidrar till sysselsättningen och poängterar vikten av att fokusera på miljöinnovation och miljöteknik och därmed ge EU möjlighet att gripa sig an frågor som rör naturresurser och miljö som biologisk mångfald och klimatförändringar.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets åtaganden i fråga om en fullt operativ inre tjänstemarknad som är förenlig med den europeiska sociala modellen, i syfte att öka konkurrenskraften, skapa fler arbetstillfällen och öka tillväxten och samtidigt tillhandahålla garantier om socialt ansvar, konsumentskydd samt sociala och miljömässiga normer. Parlamentet håller med om att alla ansträngningar bör göras i samband med lagstiftningsprocessen för att skapa bred samstämmighet om ett tjänstedirektiv som uppfyller samtliga dessa mål. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets åtaganden i fråga om en fullt operativ inre tjänstemarknad som är förenlig med den europeiska sociala modellen, i syfte att öka konkurrenskraften, skapa fler arbetstillfällen och öka tillväxten och samtidigt tillhandahålla garantier om socialt ansvar, konsumentskydd samt sociala och miljömässiga normer. Parlamentet håller med om att alla ansträngningar bör göras i samband med lagstiftningsprocessen för att skapa bred samstämmighet om ett tjänstedirektiv som uppfyller samtliga dessa mål.

| 15. | Europaparlamentet instämmer i och bekräftar att REACH bör innebära att hänsyn till miljöskydd och hälsa kan förenas med behovet av att främja den europeiska industrins konkurrenskraft samtidigt som särskild hänsyn till de små- och medelstora företagen och deras förmåga till innovation. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet instämmer i och bekräftar att REACH bör innebära att hänsyn till miljöskydd och hälsa kan förenas med behovet av att främja den europeiska industrins konkurrenskraft samtidigt som särskild hänsyn till de små- och medelstora företagen och deras förmåga till innovation.

| 16. | Europaparlamentet framhåller behovet av att garantera de ekonomiska resurser som krävs för att genomföra Lissabonagendan på EU-budgetnivå och nationell budgetnivå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller behovet av att garantera de ekonomiska resurser som krävs för att genomföra Lissabonagendan på EU-budgetnivå och nationell budgetnivå.

| 17. | Europaparlamentet begär att de nationella budgetarna och EU:s budget, inklusive den kommande budgetplanen för 2007-2013, skall återspegla de mål som ställts upp inom ramen för Lissabonprocessen. Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets starka stöd för de prioriterade projekten i det transeuropeiska transportnätet och uppmanar rådet och medlemsstaterna att påskynda planeringen och avsätta erforderliga ekonomiska resurser från de nationella budgetarna för de prioriterade projekten, i synnerhet de bristande gränsöverskridande förbindelserna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär att de nationella budgetarna och EU:s budget, inklusive den kommande budgetplanen för 2007-2013, skall återspegla de mål som ställts upp inom ramen för Lissabonprocessen. Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets starka stöd för de prioriterade projekten i det transeuropeiska transportnätet och uppmanar rådet och medlemsstaterna att påskynda planeringen och avsätta erforderliga ekonomiska resurser från de nationella budgetarna för de prioriterade projekten, i synnerhet de bristande gränsöverskridande förbindelserna.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets ståndpunkt i frågan om sammanhållningspolitikens och de hållbara transporternas betydelse och roll för att åter blåsa liv i Lissabonstrategin och tillväxt- och sysselsättningsmålen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets ståndpunkt i frågan om sammanhållningspolitikens och de hållbara transporternas betydelse och roll för att åter blåsa liv i Lissabonstrategin och tillväxt- och sysselsättningsmålen.

| 19. | Europaparlamentet gläds åt att man bibehållit det övergripande målet om att tre procent av EU:s BNP skall investeras i forskning och utveckling och att en lämplig fördelning mellan privata och offentliga investeringar skall uppnås. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att prioritera forskningsprogram som förenar målen om att förbättra livskvaliteten och stärka en hållbar ekonomi. Parlamentet framhåller även betydelsen av investeringar i innovation och ny teknik, som är en nyckelfaktor för att EU skall kunna anta utmaningarna i en globaliserad värld. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet gläds åt att man bibehållit det övergripande målet om att tre procent av EU:s BNP skall investeras i forskning och utveckling och att en lämplig fördelning mellan privata och offentliga investeringar skall uppnås. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att prioritera forskningsprogram som förenar målen om att förbättra livskvaliteten och stärka en hållbar ekonomi. Parlamentet framhåller även betydelsen av investeringar i innovation och ny teknik, som är en nyckelfaktor för att EU skall kunna anta utmaningarna i en globaliserad värld.

| 20. | Europaparlamentet anser att det behövs ett mer konsekvent europeiskt investeringsinitiativ för att Lissabonstrategin skall kunna bli framgångsrik. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det behövs ett mer konsekvent europeiskt investeringsinitiativ för att Lissabonstrategin skall kunna bli framgångsrik.

III.   Hållbar utveckling

| 21. | Europaparlamentet instämmer i att miljöpolitiken utgör ett viktigt bidrag till hållbar utveckling och sysselsättning och att EU måste anta ett antal utmaningar som rör naturresurser och miljö, exempelvis klimatförändringar och miljöteknik. Parlamentet välkomnar den framträdande roll som miljöpolitiken fått som en tillgång för tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och, sist men inte minst, livskvalitet. Parlamentet ställer sig bakom rådets krav på ett snabbt genomförande av handlingsplanen för ekoteknik. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet instämmer i att miljöpolitiken utgör ett viktigt bidrag till hållbar utveckling och sysselsättning och att EU måste anta ett antal utmaningar som rör naturresurser och miljö, exempelvis klimatförändringar och miljöteknik. Parlamentet välkomnar den framträdande roll som miljöpolitiken fått som en tillgång för tillväxt, sysselsättning, konkurrenskraft och, sist men inte minst, livskvalitet. Parlamentet ställer sig bakom rådets krav på ett snabbt genomförande av handlingsplanen för ekoteknik.

| 22. | Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över den tidtabell som beslutats för översynen av EU:s strategi för hållbar utveckling eftersom miljöpolitiken erbjuder stora ekonomiska möjligheter, i synnerhet med tanke på dess betydelse för industriell innovation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att agera beslutsamt och att presentera lämpliga förslag så snart som möjligt. Parlamentet anser vidare att tillräckliga ekonomiska resurser måste tillhandahållas för att målen i den reviderade Lissabonstrategin skall kunna uppnås. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över den tidtabell som beslutats för översynen av EU:s strategi för hållbar utveckling eftersom miljöpolitiken erbjuder stora ekonomiska möjligheter, i synnerhet med tanke på dess betydelse för industriell innovation. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att agera beslutsamt och att presentera lämpliga förslag så snart som möjligt. Parlamentet anser vidare att tillräckliga ekonomiska resurser måste tillhandahållas för att målen i den reviderade Lissabonstrategin skall kunna uppnås.

| 23. | Europaparlamentet upprepar att det behövs en hållbar förvaltning och användning av naturresurserna och uppmanar kommissionen att inbegripa detta i sin strategi. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet upprepar att det behövs en hållbar förvaltning och användning av naturresurserna och uppmanar kommissionen att inbegripa detta i sin strategi.

| 24. | Europaparlamentet anser att det i halvtidsöversynen bör tas vederbörlig hänsyn till de bidrag som ny framtidsteknik, miljöteknik och höga miljönormer kan lämna till en framgångsrik konkurrensstrategi och efterlyser ökat stöd till miljöteknik och miljöeffektiva innovationer. Mer allmänt betonar parlamentet den betydelse som livskvalitetsaspekten har för investeringar och industrilokaliseringar. Parlamentet anser att möjligheterna att uppnå dessa mål kommer att försämras kraftigt om klimatförändringarna och den minskande biologiska mångfalden ignoreras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det i halvtidsöversynen bör tas vederbörlig hänsyn till de bidrag som ny framtidsteknik, miljöteknik och höga miljönormer kan lämna till en framgångsrik konkurrensstrategi och efterlyser ökat stöd till miljöteknik och miljöeffektiva innovationer. Mer allmänt betonar parlamentet den betydelse som livskvalitetsaspekten har för investeringar och industrilokaliseringar. Parlamentet anser att möjligheterna att uppnå dessa mål kommer att försämras kraftigt om klimatförändringarna och den minskande biologiska mångfalden ignoreras.

| 25. | Europaparlamentet erinrar om att hotet från överförbara sjukdomar omedelbart måste tas i beaktande, i synnerhet möjligheten av en influensaepidemi som framför allt skulle slå mot de mest utsatta befolkningsgrupperna, såsom barn och äldre. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erinrar om att hotet från överförbara sjukdomar omedelbart måste tas i beaktande, i synnerhet möjligheten av en influensaepidemi som framför allt skulle slå mot de mest utsatta befolkningsgrupperna, såsom barn och äldre.

IV.   Klimatförändringar

| 26. | Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna att försöka skapa ett system för FN:s klimatförändringsbekämpning efter 2012 och målsättningen att ta fram en långsiktig EU-strategi samt övervägandet att utvecklingsländerna bör ha som mål att minska sina utsläpp med 15-30 % till 2020. Parlamentet insisterar på att EU bör fortsätta att gå i bräschen för de internationella ansträngningarna för att ta itu med klimatförändringarna och att man bör lägga fram konkreta förslag till ett ambitiöst program för perioden efter 2012. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna att försöka skapa ett system för FN:s klimatförändringsbekämpning efter 2012 och målsättningen att ta fram en långsiktig EU-strategi samt övervägandet att utvecklingsländerna bör ha som mål att minska sina utsläpp med 15-30 % till 2020. Parlamentet insisterar på att EU bör fortsätta att gå i bräschen för de internationella ansträngningarna för att ta itu med klimatförändringarna och att man bör lägga fram konkreta förslag till ett ambitiöst program för perioden efter 2012.

| 27. | Europaparlamentet understryker att Kyotoprotokollets mål är en viktig förutsättning för den globala strategin när det gäller klimatförändringar, men man måste fastställa ytterligare mål för tiden efter 2012. Utsläppen i världen måste ha halverats senast 2050 om man skall kunna stävja den globala uppvärmningen så att ökningen begränsas till mindre än 2 °C jämfört med den förindustriella nivån. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker att Kyotoprotokollets mål är en viktig förutsättning för den globala strategin när det gäller klimatförändringar, men man måste fastställa ytterligare mål för tiden efter 2012. Utsläppen i världen måste ha halverats senast 2050 om man skall kunna stävja den globala uppvärmningen så att ökningen begränsas till mindre än 2 °C jämfört med den förindustriella nivån.

| 28. | Europaparlamentet betonar att det krävs fler strategier och åtgärder för att man skall uppnå det kollektiva Kyotomålet för EU-15, särskilt på energi- och transportområdet där utsläppen förväntas fortsätta att öka betydligt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att det krävs fler strategier och åtgärder för att man skall uppnå det kollektiva Kyotomålet för EU-15, särskilt på energi- och transportområdet där utsläppen förväntas fortsätta att öka betydligt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder för att öka energisparandet, förbättra energieffektiviteten och övergå till förnybara energikällor och upprepar sitt krav att det bör förhandlas fram internationella avtal i syfte att inkludera utsläpp från internationellt flyg och sjöfart i målen för utsläppsminskningar för andra åtagandeperioden från 2012. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder för att öka energisparandet, förbättra energieffektiviteten och övergå till förnybara energikällor och upprepar sitt krav att det bör förhandlas fram internationella avtal i syfte att inkludera utsläpp från internationellt flyg och sjöfart i målen för utsläppsminskningar för andra åtagandeperioden från 2012.

V.   Inför FN-toppmötet

| 30. | Europaparlamentet gläds åt att Europeiska rådet prioriterar förberedelserna för FN-toppmötet om millenniemålen i september. Parlamentet understryker att EU och medlemsstaterna måste visa sitt engagemang för utveckling och millenniemålen genom att öka den andel av EU-budgeten som går till utveckling och effektivisera biståndet, t.ex. genom att göra utvecklingsbiståndet helt obundet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet gläds åt att Europeiska rådet prioriterar förberedelserna för FN-toppmötet om millenniemålen i september. Parlamentet understryker att EU och medlemsstaterna måste visa sitt engagemang för utveckling och millenniemålen genom att öka den andel av EU-budgeten som går till utveckling och effektivisera biståndet, t.ex. genom att göra utvecklingsbiståndet helt obundet.

| 31. | Europaparlamentet stöder fullt ut Europeiska rådets yttrande att unionens stöd till Afrika bör stärkas. Parlamentet välkomnar de initiativ för Afrika som kommissionen föreslagit för 2005. Parlamentet poängterar att denna tonvikt på de fattigaste länderna, vilken ligger i linje med ansträngningarna att uppfylla millenniemålen och med unionens åtagande att utrota fattigdomen, måste stödjas genom en kraftig ökning av biståndet från såväl unionen som medlemsstaterna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder fullt ut Europeiska rådets yttrande att unionens stöd till Afrika bör stärkas. Parlamentet välkomnar de initiativ för Afrika som kommissionen föreslagit för 2005. Parlamentet poängterar att denna tonvikt på de fattigaste länderna, vilken ligger i linje med ansträngningarna att uppfylla millenniemålen och med unionens åtagande att utrota fattigdomen, måste stödjas genom en kraftig ökning av biståndet från såväl unionen som medlemsstaterna.

| 32. | Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till FN:s generalsekreterares uppmaning till i-ländernas stats- och regeringschefer att fastställa tydliga tidtabeller för när de kommer att uppfylla målet om att 0,7 procent av BNI skall gå till offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att utan dröjsmål godkänna kommissionens kommande förslag om en sådan konkret tidtabell. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ger sitt fulla stöd till FN:s generalsekreterares uppmaning till i-ländernas stats- och regeringschefer att fastställa tydliga tidtabeller för när de kommer att uppfylla målet om att 0,7 procent av BNI skall gå till offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att utan dröjsmål godkänna kommissionens kommande förslag om en sådan konkret tidtabell.

| 33. | Europaparlamentet stöder helt uppmaningen från FN:s generalsekreterare till i-ländernas stats- och regeringschefer att fatta beslut om att dra igång en rad snabbverkande initiativ som föreslagits av FN:s millenieprojekt under ledning av professor Jeffrey Sachs. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet stöder helt uppmaningen från FN:s generalsekreterare till i-ländernas stats- och regeringschefer att fatta beslut om att dra igång en rad snabbverkande initiativ som föreslagits av FN:s millenieprojekt under ledning av professor Jeffrey Sachs.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att visa sitt engagemang för respekten för mänskliga rättigheter genom att stödja förslaget från FN:s generalsekreterare att ersätta FN:s kommission för mänskliga rättigheter med ett starkare och mera trovärdigt råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att visa sitt engagemang för respekten för mänskliga rättigheter genom att stödja förslaget från FN:s generalsekreterare att ersätta FN:s kommission för mänskliga rättigheter med ett starkare och mera trovärdigt råd för mänskliga rättigheter.

VI.   Yttre förbindelser

| 35. | Europaparlamentet påminner om att det flera gånger har insisterat på att vapenembargot mot Kina inte bör avskaffas under nuvarande omständigheter och konstaterar med tillfredsställelse att Europeiska rådet inte har tagit några ytterligare steg mot att avskaffa embargot. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att det flera gånger har insisterat på att vapenembargot mot Kina inte bör avskaffas under nuvarande omständigheter och konstaterar med tillfredsställelse att Europeiska rådet inte har tagit några ytterligare steg mot att avskaffa embargot.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut att inrätta en arbetsgrupp som skall rapportera om Kroatiens framsteg med att uppfylla villkoren för inledande av anslutningsförhandlingar med EU och uppmanar rådet och kommissionen att sända denna övervakningsarbetsgrupp till Kroatien så snart som möjligt för att den vid nästa rådsmöte skall kunna lämna tillförlitliga uppgifter som kan ligga till grund för ett beslut. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut att inrätta en arbetsgrupp som skall rapportera om Kroatiens framsteg med att uppfylla villkoren för inledande av anslutningsförhandlingar med EU och uppmanar rådet och kommissionen att sända denna övervakningsarbetsgrupp till Kroatien så snart som möjligt för att den vid nästa rådsmöte skall kunna lämna tillförlitliga uppgifter som kan ligga till grund för ett beslut.

| 37. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om den pågående situationen i Libanon och välkomnar tillkännagivandet från Syriens utrikesminister att alla syriska trupper och all militärmaterial och övervakningsutrustning skall ha dragits tillbaka helt och hållet till den 30 april 2005 i enlighet med FN:s resolution 1559(2004). Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och rådet att ta upp frågan om stabilisering av Libanon i FN:s säkerhetsråd. Parlamentet hoppas att en ny regering kommer att bildas som ett bidrag till landets stabilitet, så att fria, rättvisa och öppna val kan hållas som planerat. Rådet uppmanas att även inför dessa val och efter överenskommelse med de libanesiska myndigheterna skicka valobservatörer från EU. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om den pågående situationen i Libanon och välkomnar tillkännagivandet från Syriens utrikesminister att alla syriska trupper och all militärmaterial och övervakningsutrustning skall ha dragits tillbaka helt och hållet till den 30 april 2005 i enlighet med FN:s resolution 1559(2004). Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och rådet att ta upp frågan om stabilisering av Libanon i FN:s säkerhetsråd. Parlamentet hoppas att en ny regering kommer att bildas som ett bidrag till landets stabilitet, så att fria, rättvisa och öppna val kan hållas som planerat. Rådet uppmanas att även inför dessa val och efter överenskommelse med de libanesiska myndigheterna skicka valobservatörer från EU.

| 38. | Europaparlamentet anser att den senaste tidens händelser i Kirgizistan visar att Kirgizistans folk önskar demokratiska förändringar. Parlamentet ställer sig bakom rådets förklaring, där landets nyutnämnda ledare uppmanas att inleda en dialog för att skapa garantier för den demokratiska process som inbegriper full respekt för rättstatsprincipen och mänskliga rättigheter genom nationell försoning. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att den senaste tidens händelser i Kirgizistan visar att Kirgizistans folk önskar demokratiska förändringar. Parlamentet ställer sig bakom rådets förklaring, där landets nyutnämnda ledare uppmanas att inleda en dialog för att skapa garantier för den demokratiska process som inbegriper full respekt för rättstatsprincipen och mänskliga rättigheter genom nationell försoning.

*

- *

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas och Bulgariens och Rumäniens nationella parlament. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas och Bulgariens och Rumäniens nationella parlament.

---

(1)  Rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (EGT L 209, 2.8.1997, s. 1).

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (EGT L 209, 2.8.1997, s. 6).

---

Torsdag 14 april 2005

| 9.2.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 33/492 |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 33/492

---

PROTOKOLL

(2006/C 33 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från rådet och kommissionen

| — | Utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON
  rådgivande utskott: ITRE |
| --- | --- | --- |

—

Utkast till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (KOM(2005)0112 - C6-0089/2005 - 2005/0032(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: ITRE

| — | Förslag till rådets förordning om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund och om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 (KOM(2005)0086 - C6-0094/2005 - 2005/0014(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: PECH |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund och om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 (KOM(2005)0086 - C6-0094/2005 - 2005/0014(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: PECH

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (KOM(2004)0486 [01] - C6-0141/2004 - 2004/0155(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON
  rådgivande utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (KOM(2004)0486 [01] - C6-0141/2004 - 2004/0155(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: JURI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (KOM(2004)0486 [02] - C6-0144/2004 - 2004/0159(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON
  rådgivande utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (KOM(2004)0486 [02] - C6-0144/2004 - 2004/0159(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

rådgivande utskott: JURI

3.   Dopning inom idrotten (debatt)

Muntlig fråga ställd av Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, till kommissionen: Kampen mot dopning inom idrotten (B6-0168/2005)

Nikolaos Sifunakis utvecklade den muntliga frågan.

Joe Borg (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Manolis Mavrommatis för PPE-DE-gruppen, Teresa Riera Madurell för PSE-gruppen, Hannu Takkula för ALDE-gruppen, Jean-Luc Bennahmias för Verts/ALE-gruppen, Georgios Toussas för GUE/NGL-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Pál Schmitt, Christa Prets, Hans-Peter Martin, Christopher Beazley och Joe Borg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, om kampen mot doping inom idrotten (B6-0215/2005). |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, om kampen mot doping inom idrotten (B6-0215/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 10.7 i protokollet av den 14.4.2005.

4.   Kulturell mångfald (debatt)

Muntlig fråga ställd av Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, till kommissionen: Förslag till Unesco-konvention om kulturell mångfald (B6-0169/2005)

Nikolaos Sifunakis utvecklade den muntliga frågan.

Joe Borg (ledamot av kommissionen) besvarade den muntliga frågan.

Talare: Ruth Hieronymi för PPE-DE-gruppen, Christa Prets för PSE-gruppen, Mojca Drčar Murko för ALDEgruppen, Helga Trüpel för Verts/ALE-gruppen, och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Matteo Salvini för IND/DEM-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Koenraad Dillen, grupplös, Doris Pack, María Badía i Cutchet, Vasco Graça Moura, Henri Weber och Joe Borg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, om arbetet för en konvention om skydd för mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck (B6-0216/2005). |
| --- | --- |

—

Nikolaos Sifunakis, för utskottet CULT, om arbetet för en konvention om skydd för mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck (B6-0216/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 10.8 i protokollet av den 14.4.2005.

5.   Bestånden av sydkummel och havskräfta * - Bestånden av tunga * (debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 [KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)] - Fiskeriutskottet.

Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A6-0051/2005)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om återhämtningsåtgärder för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten [KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)] - Fiskeriutskottet.

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0050/2005)

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Rosa Miguélez Ramos redogjorde för betänkandet. (A6-0051/2005).

Philippe Morillon redogjorde för betänkandet. (A6-0050/2005).

Talare: Daniel Varela Suanzes-Carpegna för PPE-DE-gruppen, Bernard Poignant för PSE-gruppen, Josu Ortuondo Larrea för ALDE-gruppen, Marie-Hélène Aubert för Verts/ALE-gruppen, Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, Seán Ó Neachtain för UEN-gruppen, Duarte Freitas, Luis Manuel Capoulas Santos, Carmen Fraga Estévez, Catherine Stihler och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 10.3 i protokollet av den 14.4.2005 och punkt 10.1 i protokollet av den 14.4.2005.

ORDFÖRANDESKAP: Pierre MOSCOVICI

Vice talman

6.   Föredragningslista för nästa sammanträdesperiod

Efter talmanskonferensens sammanträde under torsdagen, föreslog talmannen följande ändringar till föredragningslistan för sammanträdena den 27 och 28.4.2005:

onsdagen

Uttalande av kommissionen om romernas situation i EU (punkt 57), tidsfristen för inlämnande sköts upp enligt följande:

| — | Resolutionsförslag: 20.4.2005 kl. 12.00 |
| --- | --- |

—

Resolutionsförslag: 20.4.2005 kl. 12.00

| — | ändringsförslag och gemensamt resolutionsförslag: 25.4.2005 kl. 12.00. |
| --- | --- |

—

ändringsförslag och gemensamt resolutionsförslag: 25.4.2005 kl. 12.00.

torsdag

Betänkande Carmen Fraga Estévez: Hållbart utnyttjande av fiskeresurserna i Medelhavet (punkt 71), drogs tillbaka.

Parlamentet samtyckte till dessa ändringar.

7.   Meddelande om rådets gemensamma ståndpunkter

Talmannen hade, i enlighet med artikel 57.1 i arbetsordningen, mottagit rådets gemensamma ståndpunkter, skälen till antagandet av dessa samt kommissionens ståndpunkter om följande dokument:

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar (11979/1/2004 - 16120/2004 - KOM(2005)0083 - C6-0058/2005 - 2002/0047(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om patenterbarhet för datorrelaterade uppfinningar (11979/1/2004 - 16120/2004 - KOM(2005)0083 - C6-0058/2005 - 2002/0047(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: JURI

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 8 mars 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (15235/1/2004 - KOM(2005)0135 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ECON |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 8 mars 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (15235/1/2004 - KOM(2005)0135 - C6-0091/2005 - 2003/0296(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ECON

| — | Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 4 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för tjugoandra gången av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (ftalater i leksaker och barnavårdsartiklar) (05467/1/2005 - 01182/2005 - KOM(2005)0143 - C6-0092/2005 - 1999/0238(COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: ENVI |
| --- | --- | --- |

—

Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 4 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring för tjugoandra gången av rådets direktiv 76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar) (ftalater i leksaker och barnavårdsartiklar) (05467/1/2005 - 01182/2005 - KOM(2005)0143 - C6-0092/2005 - 1999/0238(COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: ENVI

Den tidsfrist på tre månader som parlamentet har för att yttra sig började således löpa påföljande dag, den 15.4.2005.

8.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Luca Romagnoli hade översänt till ordförandeskapet en begäran om fastställelse av Bruno Gollnischs parlamentariska immunitet i samband med händelser som utspelat sig i Frankrike.

Bruno Gollnisch angav sitt medgivande.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

9.   Välkomsthälsning

Talmannen välkomnade å parlamentets vägnar en delegation från Armeniens parlament, som hade tagit plats på åhörarläktaren. Delegation leddes av Armen Roustamyan.

10.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

10.1   Bestånden av tunga * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om återhämtningsåtgärder för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten [KOM(2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS)] - Fiskeriutskottet.

Föredragande: Philippe Morillon (A6-0050/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 1)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2005)0128)

10.2   Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***I (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG [KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD)] - Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Holger Krahmer (A6-0004/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 2)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0129)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0129)

10.3   Bestånden av sydkummel och havskräfta * (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 [KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS)] - Fiskeriutskottet.

Föredragande: Rosa Miguélez Ramos (A6-0051/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2005)0130)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2005)0130)

10.4   Läget för den regionala integrationen i västra Balkan (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0094/2005/rev.

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 4)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0131)

Inlägg om omröstningen:

| — | Anders Samuelsen, för utskottet AFET, underströk att det i texten i de ändringsförslag som inte rör frågan om det framtida namnet på ”f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är lämpligt att hänvisa till detta land just som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien”, |
| --- | --- |

—

Anders Samuelsen, för utskottet AFET, underströk att det i texten i de ändringsförslag som inte rör frågan om det framtida namnet på ”f.d. jugoslaviska republiken Makedonien är lämpligt att hänvisa till detta land just som f.d. jugoslaviska republiken Makedonien”,

| — | Doris Pack uttryckte sitt stöd till detta förslag och rekommenderade att ändringsförslagen 16 och 20 skulle antas. |
| --- | --- |

—

Doris Pack uttryckte sitt stöd till detta förslag och rekommenderade att ändringsförslagen 16 och 20 skulle antas.

10.5   Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003) (omröstning)

Betänkande om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP), inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2003) [8412/2004 - 2004/2172(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Elmar Brok (A6-0062/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 5)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0132)

Inlägg om omröstningen:

| — | Francesco Enrico Speroni bad att särskild omröstning skulle hållas om ändringsförslag 13, som han ansåg vara identisk med ändringsförslagen 1/rev. och 10 i listan över omröstningsresultat. |
| --- | --- |

—

Francesco Enrico Speroni bad att särskild omröstning skulle hållas om ändringsförslag 13, som han ansåg vara identisk med ändringsförslagen 1/rev. och 10 i listan över omröstningsresultat.

10.6   Europeiska säkerhetsstrategin (omröstning)

Betänkande om den europeiska säkerhetsstrategin [2004/2167(INI)] - Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Helmut Kuhne (A6-0072/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0133)

Inlägg om omröstningen:

| — | Helmut Kuhne (föredragande) föreslog en muntlig ändring till punkt 8, som godkändes, |
| --- | --- |

—

Helmut Kuhne (föredragande) föreslog en muntlig ändring till punkt 8, som godkändes,

| — | Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen föreslog en muntlig ändring till punkt 44, som godkändes. |
| --- | --- |

—

Angelika Beer för Verts/ALE-gruppen föreslog en muntlig ändring till punkt 44, som godkändes.

10.7   Dopning inom idrotten (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0215/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0134)

10.8   Kulturell mångfald (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0216/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2005)0135)

11.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

12.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Betänkande Miguélez Ramos - A6-0051/2005

| — | ändringsförslag 29

  nej: Luís Queiró |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 29

nej: Luís Queiró

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Hans-Peter Martin

Aktuell regional integration på västra Balkan - B6-0094/2005

| — | ändringsförslag 45

  nedlagda röster: Linda McAvan, Gary Titley |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 45

nedlagda röster: Linda McAvan, Gary Titley

| — | ändringsförslag 25

  nej: Marios Matsakis |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 25

nej: Marios Matsakis

Betänkande Brok - A6-0062/2005

| — | punkt 14

  nej: Malcolm Harbour |
| --- | --- |

—

punkt 14

nej: Malcolm Harbour

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Alexander Radwan |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Alexander Radwan

Betänkande Kuhne - A6-0072/2005

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Maria da Assunção Esteves |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Maria da Assunção Esteves

(Sammanträdet avbröts kl. 12.40 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS ROCA

Vice talman

13.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Rättelser till avgivna röster:

Sammanträdet den 12.4.2005

Betänkande Juknevičienė - A6-0063/2005

| — | ändringsförslag 11

  ja: Jan Marinus Wiersma |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 11

ja: Jan Marinus Wiersma

| — | ändringsförslag 1, första delen

  ja: Jan Marinus Wiersma, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1, första delen

ja: Jan Marinus Wiersma, Dorette Corbey

| — | ändringsförslag 4

  ja: Jan Marinus Wiersma, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Jan Marinus Wiersma, Dorette Corbey

| — | ändringsförslag 5

  ja: Jan Marinus Wiersma, Paul van Buitenen, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

ja: Jan Marinus Wiersma, Paul van Buitenen, Dorette Corbey

| — | ändringsförslag 2

  ja: Ieke van den Burg, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: Ieke van den Burg, Dorette Corbey

| — | ändringsförslag 9

  ja: Jan Marinus Wiersma, Nils Lundgren, Hélène Goudin |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 9

ja: Jan Marinus Wiersma, Nils Lundgren, Hélène Goudin

| — | ändringsförslag 10

  nej: Nils Lundgren, Dorette Corbey |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 10

nej: Nils Lundgren, Dorette Corbey

Betänkande Kinnock - A6-0075/2005

| — | ändringsförslag 13

  nedlagda röster: Louis Grech |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 13

nedlagda röster: Louis Grech

| — | resolutionen (i sin helhet)

  nedlagda röster: Louis Grech |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

nedlagda röster: Louis Grech

Sammanträdet den 13.4.2005

Betänkande Van Orden - A6-0078/2005

| — | ändringsförslag 5

  nej: Rainer Wieland, Henri Weber |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 5

nej: Rainer Wieland, Henri Weber

| — | ändringsförslag 3

  ja: Ole Christensen, Dan Jørgensen, |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

ja: Ole Christensen, Dan Jørgensen,

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Poul Nyrup Rasmussen |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Poul Nyrup Rasmussen

Betänkande Markov - A6-0073/2005

| — | ändringsförslag 38

  nej: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 38

nej: Rainer Wieland

Europeiska rådets möte (Bryssel, 22-23 mars 2005) - (RC-B6-0225/2005)

| — | ändringsförslag 4

  ja: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

ja: Rainer Wieland

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Rainer Wieland, Anne Laperrouze |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Rainer Wieland, Anne Laperrouze

*

- *

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

14.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet har behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 02/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0055/2005 - SEK(2005)0184).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande har utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet har behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 03/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0056/2005 - SEK(2005)0185).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande har utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

*

- *

Budgetutskottet har behandlat förslaget till anslagsöverföring DEC 08/2005 från Europeiska kommissionen (C6-0057/2005 - SEK(2005)0296).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande har utskottet, i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002, godkänt överföringen i sin helhet.

15.   Torka i Portugal (debatt)

Uttalande av kommissionen: Torka i Portugal

Joe Borg (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Luís Queiró för PPE-DE-gruppen, Luis Manuel Capoulas Santos för PSE-gruppen, Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, Carlos Coelho, Paulo Casaca, Miguel Portas, Eija-Riitta Korhola, Jamila Madeira och Joe Borg.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 103.2 i arbetsordningen):

Luis Manuel Capoulas Santos, Paulo Casaca och Jamila Madeira för PSE-gruppen, om den allvarliga torkan i Portugal (B6-0255/2005),

Luís Queiró och José Ribeiro e Castro för PPE-DE-gruppen, om torkan i Portugal (B6-0258/2005),

Jan Mulder och Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, om torkan i Portugal (B6-0259/2005),

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Giusto Catania, Helmuth Markov, Adamos Adamou och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen, om följderna av torkan i Portugal (B6-0260/2005).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.4 i protokollet av den 14.4.2005

16.   Debatt om fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 5 i protokollet av den 12.4.2005).

16.1   Bangladesh

Resolutionsförslag B6-0252/2005, B6-0256/2005, B6-0265/2005, B6-0266/2005, B6-0268/2005 och B6-0270/2005

Carl Schlyter, Thomas Mann och Erik Meijer presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, Daniel Stroz för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Nirj Deva och Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.1 i protokollet av den 14.4.2005

16.2   Humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara

Resolutionsförslag B6-0250/2005, B6-0253/2005, B6-0257/2005, B6-0261/2005 och B6-0264/2005

Ignasi Guardans Cambó, Raül Romeva i Rueda, Miguel Portas, Karin Scheele och José Javier Pomés Ruiz presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Ioannis Varvitsiotis för PPE-DE-gruppen, Ana Maria Gomes för PSE-gruppen, Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, Luca Romagnoli, grupplös, Iratxe García Pérez och Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.2 i protokollet av den 14.4.2005

16.3   Lampedusa

Resolutionsförslag B6-0251/2005, B6-0254/2005, B6-0262/2005, B6-0263/2005 och B6-0267/2005

Raül Romeva i Rueda presenterade ett resolutionsförslag.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Luca Romagnoli begärde på grundval av artikel 167 i arbetsordningen avvisning på grund av otilllåtlighet (talmannen svarade att han borde ha anmält sin avsikt minst 24 timmar i förväg).

Marios Matsakis, Erik Meijer och Martine Roure presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Stefano Zappalà för PPE-DE-gruppen, Pasqualina Napoletano för PSE-gruppen, Bernd Posselt, Proinsias De Rossa och Joe Borg (ledamot av kommissionen)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 17.3 i protokollet av den 14.4.2005

17.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilaga I till protokollet.

17.1   Bangladesh (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0252/2005, B6-0256/2005, B6-0265/2005, B6-0266/2005, B6-0268/2005 och B6-0270/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0252/2005

(ersätter B6-0252/2005, B6-0256/2005, B6-0265/2005, B6-0266/2005, B6-0268/2005 och B6-0270/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Thomas Mann och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Thomas Mann och Charles Tannock för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano och Glyn Ford för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Glyn Ford för PSE-gruppen,

| — | Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke för ALDE-gruppen,

| — | Jean Lambert, Gérard Onesta och Jillian Evans för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Gérard Onesta och Jillian Evans för Verts/ALE-gruppen,

| — | Vittorio Emanuele Agnoletto och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

—

Vittorio Emanuele Agnoletto och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen,

| — | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen,

| — | Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen |
| --- | --- |

—

Anna Elzbieta Fotyga för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0136)

17.2   Humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0250/2005, B6-0253/2005, B6-0257/2005, B6-0261/2005 och B6-0264/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0250/2005

(ersätter B6-0250/2005, B6-0253/2005, B6-0257/2005, B6-0261/2005 och B6-0264/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

José Javier Pomés Ruiz, Bernd Posselt och Thomas Mann för PPE-DE-gruppen,

| — | Pasqualina Napoletano, Karin Scheele och Carlos Carnero González för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Karin Scheele och Carlos Carnero González för PSE-gruppen,

| — | Philippe Morillon för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Philippe Morillon för ALDE-gruppen,

| — | Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen

| — | Willy Meyer Pleite, Jonas Sjöstedt, Feleknas Uca, Vittorio Emanuele Agnoletto och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Willy Meyer Pleite, Jonas Sjöstedt, Feleknas Uca, Vittorio Emanuele Agnoletto och Marco Rizzo för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0137)

17.3   Lampedusa (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0251/2005, B6-0254/2005, B6-0262/2005, B6-0263/2005 och B6-0267/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0251/2005

(ersätter B6-0251/2005, B6-0254/2005, B6-0262/2005 och B6-0263/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Pasqualina Napoletano, Martine Roure och Giovanni Claudio Fava för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Martine Roure och Giovanni Claudio Fava för PSE-gruppen,

| — | Lapo Pistelli, Sarah Ludford och Alexander Nuno Alvaro för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Lapo Pistelli, Sarah Ludford och Alexander Nuno Alvaro för ALDE-gruppen,

| — | Monica Frassoni och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Monica Frassoni och Hélène Flautre för Verts/ALE-gruppen,

| — | Giusto Catania, Fausto Bertinotti, Marco Rizzo, Roberto Musacchio, Umberto Guidoni, Luisa Morgantini och Vittorio Emanuele Agnoletto för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Giusto Catania, Fausto Bertinotti, Marco Rizzo, Roberto Musacchio, Umberto Guidoni, Luisa Morgantini och Vittorio Emanuele Agnoletto för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0138)

Inlägg om omröstningen:

Bernd Posselt, för PPE-DE-gruppen, begärde att slutomröstningen skulle ske med namnupprop.

(Resolutionsförslag B6-0267/2005 bortföll.)

17.4   Torka i Portugal (omröstning)

Resolutionsförslag B6-0255/2005, B6-0258/2005, B6-0259/2005 och B6-0260/2005

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilaga I, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0255/2005

(ersätter B6-0255/2005, B6-0258/2005, B6-0259/2005 och B6-0260/2005):

inlämnat av följande ledamöter:

| — | Luís Queiró, José Ribeiro e Castro och Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Luís Queiró, José Ribeiro e Castro och Carlos Coelho för PPE-DE-gruppen,

| — | Luis Manuel Capoulas Santos, Paulo Casaca och Jamila Madeira för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Luis Manuel Capoulas Santos, Paulo Casaca och Jamila Madeira för PSE-gruppen,

| — | Jan Mulder och Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

—

Jan Mulder och Ignasi Guardans Cambó för ALDE-gruppen,

| — | Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Giusto Catania, Helmuth Markov, Adamos Adamou och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro, Giusto Catania, Helmuth Markov, Adamos Adamou och Miguel Portas för GUE/NGL-gruppen

Antogs (P6_TA(2005)0139)

18.   Rättelser till avgivna röster

Följande ledamöter hade meddelat rättelser till avgivna röster:

Torka i Portugal - RC-B6-0255/2005

| — | ändringsförslag 2

  ja: Daniel Caspary, Lívia Járóka, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

ja: Daniel Caspary, Lívia Járóka, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

| — | ändringsförslag 3

  ja: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

ja: Rainer Wieland

19   De interparlamentariska delegationernas sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet utnämningen av Joel Hasse Ferreira som medlem av delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU-Turkiet.

20.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativ betänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet AFET:

| — | Sjätte årsrapporten om vapenexporten (2005/2013(INI)) |
| --- | --- |

—

Sjätte årsrapporten om vapenexporten (2005/2013(INI))

utskottet JURI:

| — | Bättre lagstiftning 2004: tillämpning av subsidiaritetsprincipen - 12:e årsrapporten (2005/2055(INI)) |
| --- | --- |

—

Bättre lagstiftning 2004: tillämpning av subsidiaritetsprincipen - 12:e årsrapporten (2005/2055(INI))

| — | De nya rättsliga instrumenten, subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen samt reformeringen av domsrätten i konstitutionen (2005/2019(INI))
  (rådgivande utskott: AFCO) |
| --- | --- |

—

De nya rättsliga instrumenten, subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen samt reformeringen av domsrätten i konstitutionen (2005/2019(INI))

(rådgivande utskott: AFCO)

Beslut om att utarbeta initiativ betänkanden (artikel 114 i arbetsordningen)

utskottet LIBE:

| — | Uppgiftsutbyte avseende terroristbrott (2005/2046(INI)) |
| --- | --- |

—

Uppgiftsutbyte avseende terroristbrott (2005/2046(INI))

| — | Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (2005/2044(INI)) |
| --- | --- |

—

Skydd av viktig infrastruktur i kampen mot terrorismen (2005/2044(INI))

Förstärkt samarbete mellan utskott

utskottet JURI

| — | De nya rättsliga instrumenten, subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen samt reformeringen av domsrätten i konstitutionen (2005/2019(INI)) |
| --- | --- |

—

De nya rättsliga instrumenten, subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen samt reformeringen av domsrätten i konstitutionen (2005/2019(INI))

Förstärkt samarbete mellan utskott JURI, AFCO

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 7.4.2005)

Hänvisningar till utskott

utskottet BUDG

| — | De institutionella aspekterna av inrättandet av en europeisk enhet för externa åtgärder (2004/2207(INI))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: AFCO
  rådgivande utskott: AFET, DEVE, BUDG |
| --- | --- | --- |

—

De institutionella aspekterna av inrättandet av en europeisk enhet för externa åtgärder (2004/2207(INI))

hänvisat till

ansvarigt utskott: AFCO

rådgivande utskott: AFET, DEVE, BUDG

utskottet DEVE

| — | Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna (14203/2004 - C6-0200/2004 - 2000/0238(CNS))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: LIBE
  rådgivande utskott: AFET, DEVE, BUDG, JURI, FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Förfarande för beviljande och återkallande av flyktingstatus i medlemsstaterna (14203/2004 - C6-0200/2004 - 2000/0238(CNS))

hänvisat till

ansvarigt utskott: LIBE

rådgivande utskott: AFET, DEVE, BUDG, JURI, FEMM

utskottet FEMM

| — | Programmet Ungdom under perioden 2007-2013 (KOM(2004)0471 - C6-0096/2004 - 2004/0152 (COD))






  hänvisat till | ansvarigt utskott: CULT
  rådgivande utskott: AFET, BUDG, CONT, EMPL, LIBE, FEMM |
| --- | --- | --- |

—

Programmet Ungdom under perioden 2007-2013 (KOM(2004)0471 - C6-0096/2004 - 2004/0152 (COD))

hänvisat till

ansvarigt utskott: CULT

rådgivande utskott: AFET, BUDG, CONT, EMPL, LIBE, FEMM

21.   Skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Dokument nr | Från | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 2/2005 | Marie-Noëlle Lienemann, Glyn Ford, Caroline Lucas, Vittorio Emanuele Agnoletto och Harlem Désir | 30 |
| 3/2005 | Maciej Marian Giertych, Godfrey Bloom och Patrick Louis | 32 |
| 4/2005 | Graham Watson | 26 |
| 5/2005 | Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews och Alain Lipietz | 47 |
| 6/2005 | Cristiana Muscardini | 96 |
| 7/2005 | Marie Anne Isler Béguin och Milan Horáček | 28 |
| 8/2005 | Marie Anne Isler Béguin | 26 |
| 9/2005 | Robert Evans och Neena Gill | 16 |
| 10/2005 | Andreas Mölzer | 11 |
| 11/2005 | Glyn Ford | 27 |
| 12/2005 | Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott och Patrick Louis | 26 |
| 13/2005 | Diana Wallis, Charles Tannock, Catherine Stihler och Jean Lambert | 64 |
| 14/2005 | Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope och Luis Francisco Herrero-Tejedor | 16 |
| 15/2005 | Marielle De Sarnez och Bernard Lehideux | 32 |
| 16/2005 | Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure och Hannes Swoboda | 26 |
| 17/2005 | Maciej Marian Giertych och Sylwester Chruszcz | 15 |
| 18/2005 | Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer och Paul Rübig | 35 |
| 19/2005 | Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen | 12 |
| 20/2005 | Neil Parish, David Casa, Marios Matsakis, Caroline Lucas och Miguel Portas | 62 |

Dokument nr

Från

Underskrifter

2/2005

Marie-Noëlle Lienemann, Glyn Ford, Caroline Lucas, Vittorio Emanuele Agnoletto och Harlem Désir

30

3/2005

Maciej Marian Giertych, Godfrey Bloom och Patrick Louis

32

4/2005

Graham Watson

26

5/2005

Caroline Lucas, Claude Moraes, Sarah Ludford, Philip Bushill-Matthews och Alain Lipietz

47

6/2005

Cristiana Muscardini

96

7/2005

Marie Anne Isler Béguin och Milan Horáček

28

8/2005

Marie Anne Isler Béguin

26

9/2005

Robert Evans och Neena Gill

16

10/2005

Andreas Mölzer

11

11/2005

Glyn Ford

27

12/2005

Maciej Marian Giertych, Johannes Blokland, Kathy Sinnott och Patrick Louis

26

13/2005

Diana Wallis, Charles Tannock, Catherine Stihler och Jean Lambert

64

14/2005

Patrick Gaubert, Timothy Kirkhope och Luis Francisco Herrero-Tejedor

16

15/2005

Marielle De Sarnez och Bernard Lehideux

32

16/2005

Daniel Marc Cohn-Bendit, Andrew Duff, Alain Lamassoure och Hannes Swoboda

26

17/2005

Maciej Marian Giertych och Sylwester Chruszcz

15

18/2005

Michael Cramer, Bronisław Geremek, Bogusław Liberadzki, Erik Meijer och Paul Rübig

35

19/2005

Frank Vanhecke, Philip Claeys och Koenraad Dillen

12

20/2005

Neil Parish, David Casa, Marios Matsakis, Caroline Lucas och Miguel Portas

62

22.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

23.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 27.4.2005-28.4.2005.

24.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.50.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev under:

Adamou, Adwent, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badía i Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bersani, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonino, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bowis, Bradbourn, Mihael Brejc, Brepoels, Breyer, Brie, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, D'Alema, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Poli, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dionisi, Di Pietro, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duin, Duka-Zólyomi, Duquesne, Ebner, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Robert Evans, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foglietta, Fontaine, Ford, Fotyga, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Goudin, Genowefa Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hedkvist Petersen, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hortefeux, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Laschet, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Fernand Le Rachinel, Lévai, Janusz Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Lipietz, López-Istúriz White, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McDonald, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Markov, Marques, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Borut Pahor, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Ingo Schmitt, Pál Schmitt, Schöpflin, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stihler, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vaugrenard, Ventre, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whitehead, Wieland, Wiersma, Wierzejski, Wijkman, Wise, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Ždanoka, Železný, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| — | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m.d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

—

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m.d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Bestånden av tunga *

Betänkande: Philippe MORILLON (A6-0050/2005)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| en enda omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

en enda omröstning

+

Äf 11 hade bortfallit.

2.   Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***I

Betänkande: Holger KRAHMER (A6-0004/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Block 1




  ”kompromisspaket” | 8-25 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| Block 2




  Ändringsförslag från det ansvariga utskottet | 1-7 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Block 1

”kompromisspaket”

8-25

PPE-DE, PSE, ALDE

+

Block 2

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet

1-7

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

3.   Bestånden av sydkummel och havskräfta *

Betänkande: Rosa MIGUÉLEZ RAMOS (A6-0051/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning | 1-2
  4
  6-9
  11-14
  16
  18-24
  26 | utskottet | | + | |
| Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - särskild omröstning | 5 | utskottet | särsk. | + | |
| 10 | utskottet | särsk. | + | |
| 15 | utskottet | särsk. | + | |
| 25 | utskottet | särsk. | + | |
| efter artikel 7 | 27 | PPE-DE | | + | |
| 17 | utskottet | | ↓ | |
| efter artikel 22 | 30 | GUE/NGL | ONU | — | 103, 453, 5 |
| efter skäl 4 | 28 | GUE/NGL | ONU | — | 118, 437, 6 |
| 3 | utskottet | särsk. | + | |
| 29 | GUE/NGL | ONU | — | 139, 402, 24 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 478, 48, 35 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - sammanslagen omröstning

1-2

4

6-9

11-14

16

18-24

26

utskottet

+

Ändringsförslag från det ansvariga utskottet - särskild omröstning

5

utskottet

särsk.

+

10

utskottet

särsk.

+

15

utskottet

särsk.

+

25

utskottet

särsk.

+

efter artikel 7

27

PPE-DE

+

17

utskottet

↓

efter artikel 22

30

GUE/NGL

ONU

—

103, 453, 5

efter skäl 4

28

GUE/NGL

ONU

—

118, 437, 6

3

utskottet

särsk.

+

29

GUE/NGL

ONU

—

139, 402, 24

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

478, 48, 35

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

GUE/NGL: äf 28, 29 och 30

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: äf 3, 5, 10, 15, 25, 28 och 30

4.   Regional integration i västra Balkan

Resolutionsförslag: B6-0094/2005/rev.

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0094/2005/rev.




  Utskottet för utrikesfrågor |
| punkt 6 | 24 | ALDE | | + | |
| 13 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 11 | 21 | Verts/ALE, Watson | | — | |
| punkt 12 | punkt | — | | + | blir punkt 14 |
| 45 | PPE-DE, PSE | ONU | + | 411, 102, 45 |
| punkt 13 | punkt | — | | + | blir punkt 12 |
| punkt 14 | punkt | — | | + | blir punkt 13 |
| efter punkt 14 | 46 | PPE-DE, PSE | ONU | + | 525, 6, 33 |
| punkt 16 | 31 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| efter punkt 17 | 14 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 18 | punkt | originaltexten | | + | flyttas till efter punkt 19 |
| efter punkt 18 | 32 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| efter punkt 21 | 33 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 15 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 23 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 25 | 34=
  5= | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 25 | 35 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| efter punkt 31 | 16 | Verts/ALE | EO | + | 441, 85, 19 |
| efter punkt 32 | 17 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 33 | 18 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 33 | 6 | Verts/ALE | | — | |
| 25 | ALDE | ONU | — | 139, 398, 26 |
| 19 | Verts/ALE | | + | |
| 20 | Verts/ALE | | + | |
| 36 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| punkt 34 | punkt | — | | + | flyttas till efter punkt 47 |
| punkt 36 | 7 | Verts/ALE | | + | |
| 26 | ALDE | | ↓ | |
| punkt 37 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 38 | punkt | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | — | |
| 3 | + | |
| efter punkt 40 | 47 | PPE-DE, PSE | | + | |
| punkt 42 | 10 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 44 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| 22 | PPE-DE | ONU | + | 526, 18, 22 |
| 37 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| punkt 45 | 11 | Verts/ALE | | + | |
| 38 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| efter punkt 45 | 39 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| punkt 46 | 40 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| efter punkt 46 | 41 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| efter punkt 52 | 42 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| punkt 55 | 43 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| 12 | Verts/ALE | | ↓ | |
| efter punkt 56 | 44 | PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| skäl C | 28 | ALDE | | + | |
| skäl E | 1=
  23= | Verts/ALE,
  ALDE | | + | |
| skäl K | 2=
  29= | Verts/ALE,
  PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| skäl L | 27 | ALDE | | + | |
| efter skäl L | 3=
  30= | Verts/ALE,
  PPE-DE, PSE, ALDE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0094/2005/rev.

Utskottet för utrikesfrågor

punkt 6

24

ALDE

+

13

Verts/ALE

+

efter punkt 11

21

Verts/ALE, Watson

—

punkt 12

punkt

—

+

blir punkt 14

45

PPE-DE, PSE

ONU

+

411, 102, 45

punkt 13

punkt

—

+

blir punkt 12

punkt 14

punkt

—

+

blir punkt 13

efter punkt 14

46

PPE-DE, PSE

ONU

+

525, 6, 33

punkt 16

31

PPE-DE, PSE, ALDE

+

efter punkt 17

14

Verts/ALE

+

punkt 18

punkt

originaltexten

+

flyttas till efter punkt 19

efter punkt 18

32

PPE-DE, PSE, ALDE

+

efter punkt 21

33

PPE-DE, PSE, ALDE

+

15

Verts/ALE

delad

1

+

2

+

punkt 23

4

Verts/ALE

+

punkt 25

34=

5=

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE

+

efter punkt 25

35

PPE-DE, PSE, ALDE

+

efter punkt 31

16

Verts/ALE

EO

+

441, 85, 19

efter punkt 32

17

Verts/ALE

+

punkt 33

18

Verts/ALE

+

efter punkt 33

6

Verts/ALE

—

25

ALDE

ONU

—

139, 398, 26

19

Verts/ALE

+

20

Verts/ALE

+

36

PPE-DE, PSE, ALDE

+

punkt 34

punkt

—

+

flyttas till efter punkt 47

punkt 36

7

Verts/ALE

+

26

ALDE

↓

punkt 37

8

Verts/ALE

+

punkt 38

punkt

originaltexten

delad

1

+

2

—

3

+

efter punkt 40

47

PPE-DE, PSE

+

punkt 42

10

Verts/ALE

+

efter punkt 44

9

Verts/ALE

+

22

PPE-DE

ONU

+

526, 18, 22

37

PPE-DE, PSE, ALDE

+

punkt 45

11

Verts/ALE

+

38

PPE-DE, PSE, ALDE

+

efter punkt 45

39

PPE-DE, PSE, ALDE

+

punkt 46

40

PPE-DE, PSE, ALDE

+

efter punkt 46

41

PPE-DE, PSE, ALDE

+

efter punkt 52

42

PPE-DE, PSE, ALDE

+

punkt 55

43

PPE-DE, PSE, ALDE

+

12

Verts/ALE

↓

efter punkt 56

44

PPE-DE, PSE, ALDE

+

skäl C

28

ALDE

+

skäl E

1=

23=

Verts/ALE,

ALDE

+

skäl K

2=

29=

Verts/ALE,

PPE-DE, PSE, ALDE

+

skäl L

27

ALDE

+

efter skäl L

3=

30=

Verts/ALE,

PPE-DE, PSE, ALDE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: äf 45, 46 och 22

ALDE: äf 25

Begäran om delad omröstning

PSE

äf 15

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen ... förhandlingarna om den slutliga statusen”

Andra delen:”och att på förhand ... delning av Kosovo.”

PPE-DE

punkt 38

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar Kroatien ... gränsdragning utan samtycke”

Andra delen:”Kroatien uppmanas att genomföra avtalet ... Kotorakten (Boka Kotorka)”

Tredje delen:”och att göra sitt bästa ... flyktingar att återvända”

Övrigt

ALDE-gruppen hade föreslagit att punkt 18 skulle flyttas till direkt efter befintliga punkt 19 och att punkt 34 skulle flyttas till direkt efter befintliga punkt 47.

PPE-DE-gruppen hade föreslagit att:

| — | punkt 12 skulle bli punkt 14 |
| --- | --- |

—

punkt 12 skulle bli punkt 14

| — | punkt 13 skulle bli punkt 12 |
| --- | --- |

—

punkt 13 skulle bli punkt 12

| — | punkt 14 skulle bli punkt 13 |
| --- | --- |

—

punkt 14 skulle bli punkt 13

5.   Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003)

Betänkande: Elmar BROK (A6-0062/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 10 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 12 | 3 | Verts/ALE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 13 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 14 | punkt | originaltexten | ONU | + | 444, 87, 19 |
| punkt 16 | 5 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 17 | 6 | Verts/ALE | | T | |
| punkt 21 | 7 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 23 | 8 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 27 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| punkt | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 32 | 14 | PSE | | + | |
| 1/rev=
  10=
  13 | PPE-DE,
  Verts/ALE,
  IND/DEM | | + | |
| | ↓ | |
| punkt 43 | 15 | PPE-DE | | + | |
| 11 | Verts/ALE | | ↓
  - | första delen
  andra delen |
| efter punkt 43 | 12 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 45 | punkt | originaltexten | ONU | + | 428, 96, 16 |
| punkt 46 | punkt | originaltexten | ONU | + | 418, 93, 28 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 431, 85, 31 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 10

2

Verts/ALE

+

punkt 12

3

Verts/ALE

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 13

4

Verts/ALE

+

punkt 14

punkt

originaltexten

ONU

+

444, 87, 19

punkt 16

5

Verts/ALE

+

punkt 17

6

Verts/ALE

T

punkt 21

7

Verts/ALE

+

punkt 23

8

Verts/ALE

+

punkt 27

9

Verts/ALE

+

punkt

originaltexten

↓

punkt 32

14

PSE

+

1/rev=

10=

13

PPE-DE,

Verts/ALE,

IND/DEM

+

↓

punkt 43

15

PPE-DE

+

11

Verts/ALE

↓

+

första delen

andra delen

efter punkt 43

12

Verts/ALE

+

punkt 45

punkt

originaltexten

ONU

+

428, 96, 16

punkt 46

punkt

originaltexten

ONU

+

418, 93, 28

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

431, 85, 31

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

Verts/ALE: punkterna 14, 45 och 46

Övrigt

Verts/ALE-gruppen hade dragit tillbaka sitt äf 6.

6.   Europeiska säkerhetsstrategin

Betänkande: Helmut KUHNE (A6-0072/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 4 | 13 | PSE | | + | |
| 3 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| punkt 5 | 1 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| punkt 8 | punkt | originaltexten | | + | muntlig ändring |
| punkt 14 | 2 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| punkt 24 | punkt | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 26 | 11 | PSE | | + | |
| efter punkt 37 | 5 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| punkt 44 | punkt | originaltexten | | + | muntlig ändring |
| efter strecksats 4 | 4 | PSE, Verts/ALE, ALDE | | + | |
| skäl F | 6 | PSE, Verts/ALE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 421, 90, 15 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

punkt 4

13

PSE

+

3

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

punkt 5

1

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

punkt 8

punkt

originaltexten

+

muntlig ändring

punkt 14

2

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

punkt 24

punkt

originaltexten

särsk.

+

punkt 26

11

PSE

+

efter punkt 37

5

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

punkt 44

punkt

originaltexten

+

muntlig ändring

efter strecksats 4

4

PSE, Verts/ALE, ALDE

+

skäl F

6

PSE, Verts/ALE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

421, 90, 15

Äf 7, 8, 9, 10 och 12 hade bortfallit.

Kuhne, föredragande, hade föreslagit följande muntliga ändring till punkt 8:

Punkt 8 ”Europaparlamentet betonar FN:s företrädande roll inom den multilaterala institutionella ramen och behovet av att EU spelar en ledande roll för att ge förnyad kraft åt denna oumbärliga institutions strukturer och förmåga. Parlamentet noterar i detta sammanhang den rapport som den 21 mars 2005 lades fram av FN:s generalsekreterare,

’In larger freedom: towards development, security and human rights for all’ ...”

Beer för Greens/EFA-gruppen föreslog ett muntligt ändringsförslag till den första meningen i punkt 44 ”
  ställer sig positivt till det nuvarande samarbetet
  med Förenta staterna om icke-spridning” till ”
  framför sin önskan om ett förstärkt samarbete
  med Förenta staterna om icke-spridning” (resten av punkten förblir oförändrad).

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE: punkt 24

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: slutomröstning

IND/DEM: slutomröstning

7.   Dopning inom idrotten

Resolutionsförslag: B6-0215/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Resolutionsförslag B6-0215/2005




  (Kulturutskottet) |
| efter punkt 3 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 11 | 1 | PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Resolutionsförslag B6-0215/2005

(Kulturutskottet)

efter punkt 3

2

Verts/ALE

+

punkt 11

1

PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

8.   Kulturell mångfald

Resolutionsförslag: B6-0216/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till resolution B6-0216/2005




  (Kulturutskottet) |
| punkt 4 | 1 | PPE-DE, PSE | | + | |
| punkt 5 | 2 | PPE-DE, PSE | | + | |
| efter punkt 15 | 3 | PPE-DE, PSE | | + | |
| punkt 18 | 4 | PPE-DE, PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Förslag till resolution B6-0216/2005

(Kulturutskottet)

punkt 4

1

PPE-DE, PSE

+

punkt 5

2

PPE-DE, PSE

+

efter punkt 15

3

PPE-DE, PSE

+

punkt 18

4

PPE-DE, PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Äf 5-8 hade bortfallit.

9.   Bangladesh

Resolutionsförslag: B6-0252/2005, B6-0256/2005, B6-0265/2005, B6-0266/2005, B6-0268/2005 och B6-0270/2005

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0252/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN) |
| punkt 3 | 13 | PSE | | + | |
| punkt 6 | 6D | PPE-DE | EO | — | 41, 57, 0 |
| skäl C | 8 | PSE | | + | |
| 2 | PPE-DE | | ↓ | |
| 3 | PPE-DE | | ↓ | |
| skäl E | 4 | PPE-DE | | — | |
| efter skäl E | 1 | PPE-DE, PSE | | + | |
| skäl F | 5 | PPE-DE | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 93, 2, 3 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0252/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0256/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0265/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0266/2005 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0268/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0270/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0252/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL och UEN)

punkt 3

13

PSE

+

punkt 6

6D

PPE-DE

EO

—

41, 57, 0

skäl C

8

PSE

+

2

PPE-DE

↓

3

PPE-DE

↓

skäl E

4

PPE-DE

—

efter skäl E

1

PPE-DE, PSE

+

skäl F

5

PPE-DE

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

93, 2, 3

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0252/2005

ALDE

↓

B6-0256/2005

Verts/ALE

↓

B6-0265/2005

PSE

↓

B6-0266/2005

UEN

↓

B6-0268/2005

PPE-DE

↓

B6-0270/2005

GUE/NGL

↓

Äf 7, 9, 10, 11, 12, 14 och 15 stöddes inte av gruppen och bortföll därför.

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning om det gemensamma resolutionsförslaget

10.   Humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara

Resolutionsförslag: B6-0250/2005, B6-0253/2005, B6-0257/2005, B6-0261/2005 och B6-0264/2005

| Avser | Nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0250/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0250/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0253/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0257/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0261/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0264/2005 | | PSE | | ↓ | |

Avser

Nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0250/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0250/2005

PPE-DE

↓

B6-0253/2005

ALDE

↓

B6-0257/2005

Verts/ALE

↓

B6-0261/2005

GUE/NGL

↓

B6-0264/2005

PSE

↓

11.   Lampedusa

Resolutionsförslag: B6-0251/2005, B6-0254/2005, B6-0262/2005, B6-0263/2005 och B6-0267/2005

| Avser | Nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0251/2005




  (PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL) |
| efter punkt 6 | 2 | ALDE | EO | — | 46, 55, 0 |
| punkt 8 | 3 | GUE/NGL | | — | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | PPE-DE | ONU | + | 51, 50, 0 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0251/2005 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0254/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0262/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0263/2005 | | PSE | | ↓ | |
| Resolutionsförslag B6-0267/2005 (PPE-DE och UEN) |
| punkt 4 | 1 | PPE-DE, UEN et al | | ↓ | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | ↓ | |

Avser

Nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0251/2005

(PSE, ALDE, Verts/ALE och GUE/NGL)

efter punkt 6

2

ALDE

EO

—

46, 55, 0

punkt 8

3

GUE/NGL

—

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

PPE-DE

ONU

+

51, 50, 0

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0251/2005

Verts/ALE

↓

B6-0254/2005

ALDE

↓

B6-0262/2005

GUE/NGL

↓

B6-0263/2005

PSE

↓

Resolutionsförslag B6-0267/2005 (PPE-DE och UEN)

punkt 4

1

PPE-DE, UEN et al

↓

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

↓

Äf 1 till det gemensamma resolutionsförslaget hade bortfallit.

12.   Torka i Portugal

Resolutionsförslag: B6-0255/2005, B6-0258/2005, B6-0259/2005 och B6-0260/2005

| Avser | Nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO - anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC B6-0255/2005




  (PPE-DE, PSE, ALDE och GUE/NGL) |
| efter punkt 1 | 1 | GUE/NGL | ONU | — | 45, 50, 1 |
| punkt 4 | 2 | GUE/NGL | ONU | + | 69, 25, 1 |
| efter punkt 4 | 3 | GUE/NGL | ONU | + | 78, 13, 9 |
| punkt 5 | 4 | GUE/NGL | ONU | — | 44, 56, 2 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0255/2005 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0258/2005 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0259/2005 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0260/2005 | | GUE/NGL | | ↓ | |

Avser

Nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO - anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC B6-0255/2005

(PPE-DE, PSE, ALDE och GUE/NGL)

efter punkt 1

1

GUE/NGL

ONU

—

45, 50, 1

punkt 4

2

GUE/NGL

ONU

+

69, 25, 1

efter punkt 4

3

GUE/NGL

ONU

+

78, 13, 9

punkt 5

4

GUE/NGL

ONU

—

44, 56, 2

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0255/2005

PSE

↓

B6-0258/2005

PPE-DE

↓

B6-0259/2005

ALDE

↓

B6-0260/2005

GUE/NGL

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: äf 1, 2, 3 och 4.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Miguélez Ramos A6-0051/2005

Ja-röster: 103

ALDE: Chiesa, Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Zīle

Nedlagda röster: 5

IND/DEM: Bonde

NI: Kozlík

PPE-DE: Freitas

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

2.   Betänkande Miguélez Ramos A6-0051/2005

Ja-röster: 118

ALDE: Ortuondo Larrea

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ventre

PSE: Assis, Attard-Montalto, Capoulas Santos, Casaca, Correia, Dührkop Dührkop, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gomes, Hasse Ferreira, Madeira, Patrie, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 437

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Duin, Ettl, Evans Robert, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Zīle

Nedlagda röster: 6

IND/DEM: Bonde

NI: Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Freitas

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

3.   Betänkande Miguélez Ramos A6-0051/2005

Ja-röster: 139

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Sinnott, Speroni

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ventre

PSE: Assis, Attard-Montalto, Capoulas Santos, Casaca, Correia, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, Gomes, Hasse Ferreira, Madeira, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Hudghton, Jonckheer, Smith, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 402

ALDE: Carlshamre, Malmström, Takkula

GUE/NGL: Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà

PSE: Andersson, Arif, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 24

GUE/NGL: McDonald

IND/DEM: Adwent, Bonde, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Vanhecke

PPE-DE: Freitas, Queiró

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

4.   Betänkande Miguélez Ramos A6-0051/2005

Ja-röster: 478

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gała, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Mańka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Hudghton, Smith, Ždanoka

Nej-röster: 48

ALDE: Carlshamre, Malmström

IND/DEM: Batten, Bonde, Clark, Goudin, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Mote, Resetarits

PPE-DE: Daul, Glattfelder, Rack, Reul, Schierhuber, Wijkman

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber

Nedlagda röster: 35

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Stroz, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík

PSE: Estrela, Sousa Pinto

Verts/ALE: van Buitenen

5.   B6-0094/2005 - Balkan

Ja-röster: 411

ALDE: Andria, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Trüpel

Nej-röster: 102

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Mote, Resetarits

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 45

GUE/NGL: de Brún, Guerreiro, Henin, McDonald, Pafilis, Pflüger, Remek, Toussas

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Goudin, Louis, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: García-Margallo y Marfil

PSE: Bösch, Cashman, Corbett, Ettl, Evans Robert, Honeyball, Howitt, Mann Erika, Martin David, Moraes, Skinner, Stihler, Whitehead, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   B6-0094/2005 - Balkan

Ja-röster: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Resetarits, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 6

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Batten, Clark, Nattrass, Wise

NI: Mote

Nedlagda röster: 33

GUE/NGL: de Brún, Guerreiro, Henin, McDonald, Pafilis, Pflüger, Remek, Seppänen, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Coûteaux, Louis, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PSE: Bösch, Duin, Ettl, Paasilinna

Verts/ALE: van Buitenen

7.   B6-0094/2005 - Balkan

Ja-röster: 139

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke

GUE/NGL: Brie, Markov, Meijer, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Stroz, Svensson

IND/DEM: Borghezio, Lundgren, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Martin Hans-Peter, Resetarits

PPE-DE: Brejc, Brepoels, Cederschiöld, Fatuzzo, Fjellner, Ibrisagic, Kelam, Kudrycka, Posselt, Seeberg, Zappalà

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Fotyga, Janowski, Libicki, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 398

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Seppänen, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mote, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis

Nedlagda röster: 26

ALDE: Chatzimarkakis

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Henin, McDonald, Pflüger

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Louis, Sinnott, Železný

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Sommer, Wijkman

PSE: Bösch, Duin, Ettl

UEN: Crowley, Krasts, Ó Neachtain, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

8.   B6-0094/2005 - Balkan

Ja-röster: 526

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Belder, Blokland, Chruszcz, Giertych, Goudin, Grabowski, Lundgren, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Železný

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hortefeux, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stihler, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 18

ALDE: Chiesa

IND/DEM: Batten, Clark, Coûteaux, Louis, Nattrass, Piotrowski, Wierzejski, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mote, Schenardi, Vanhecke

Nedlagda röster: 22

GUE/NGL: de Brún, Guerreiro, Henin, McDonald, Pafilis, Pflüger, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Krupa, Pęk, Salvini, Speroni

NI: Allister, Baco, Kozlík, Martin Hans-Peter

PSE: Bösch, Duin, Ettl

Verts/ALE: van Buitenen

9.   Betänkande Brok A6-0062/2005

Ja-röster: 444

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke

IND/DEM: Borghezio, Salvini, Speroni

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 87

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Stroz, Svensson, Toussas, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Hannan, Kirkhope, Lewandowski, Mauro, Nicholson, Ouzký, Parish, Podkański, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Zahradil

Verts/ALE: Lambert, Lucas, Schlyter, Schmidt, Schroedter

Nedlagda röster: 19

ALDE: Chiesa, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: de Brún, McDonald, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Kozlík

PSE: Grech, Hedkvist Petersen, Muscat

UEN: Aylward, Berlato, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen, Turmes

10.   Betänkande Brok A6-0062/2005

Ja-röster: 428

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Arif, Assis, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Libicki, Pirilli, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 96

ALDE: Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Wuermeling, Zahradil

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Lambert, Lucas, Schlyter

Nedlagda röster: 16

ALDE: Harkin

GUE/NGL: de Brún, McDonald

IND/DEM: Bonde, Borghezio, Salvini, Speroni, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

PSE: Grech, Muscat

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Brok A6-0062/2005

Ja-röster: 418

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Markov

NI: Battilocchio, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Cabrnoch, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Duin, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Libicki, Tatarella

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 93

ALDE: Jäätteenmäki, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Guerreiro, Guidoni, Henin, Meijer, Musacchio, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Stroz, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Hannan, Harbour, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Zahradil

PSE: Andersson, Hedkvist Petersen, Segelström, Westlund

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Fotyga, Janowski, La Russa, Ó Neachtain, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Lambert, Lucas, Schlyter, Schmidt, Schroedter

Nedlagda röster: 28

ALDE: Harkin

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, McDonald, Pafilis, Papadimoulis, Remek, Toussas, Uca, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Železný

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Wijkman

PSE: Grech, Muscat, Paasilinna

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen, Turmes

12.   Betänkande Brok A6-0062/2005

Ja-röster: 431

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Glattfelder, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Laschet, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bersani, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Trüpel

Nej-röster: 85

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guerreiro, Henin, McDonald, Meijer, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Seppänen, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Bonde, Borghezio, Chruszcz, Clark, Coûteaux, Giertych, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Fotyga, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Schlyter, Schroedter, Ždanoka

Nedlagda röster: 31

ALDE: Chiesa, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Ransdorf, Remek, Stroz, Uca, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Železný

NI: Baco, Bobošíková, Kozlík

PSE: D'Alema, Désir, Grech, Muscat, Napoletano

UEN: Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen, Lambert, Lucas, Schmidt, Turmes

13.   Betänkande Kuhne A6-0072/2005

Ja-röster: 421

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Bonino, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Chiesa, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Duquesne, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Toia

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Brejc, Brepoels, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, De Poli, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dionisi, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gklavakis, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Kuźmiuk, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mathieu, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Pálfi, Panayotopoulos-Cassiotou, Pieper, Pīks, Pinheiro, Piskorski, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt Ingo, Schmitt Pál, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wuermeling, Zaleski, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badía i Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, D'Alema, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Anne, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Haug, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Roth-Behrendt, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Whitehead, Wiersma, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Fotyga, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 90

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, McDonald, Markov, Meijer, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Stroz, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Adwent, Batten, Belder, Blokland, Borghezio, Chruszcz, Clark, Giertych, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Salvini, Sinnott, Speroni, Tomczak, Wierzejski, Wise, Železný

NI: Allister, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Resetarits, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Ashworth, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Hannan, Harbour, Kirkhope, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Vlasák, Zahradil

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Pirilli

Verts/ALE: Lucas, Schlyter

Nedlagda röster: 15

ALDE: Takkula, Väyrynen

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Glattfelder, Papastamkos

PSE: Leichtfried, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen, Graefe zu Baringdorf, Lambert, Schmidt, Schroedter

14.   Gemensam resolution B6-0252/2005 - Bangladesh

Ja-röster: 93

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

GUE/NGL: Brie, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Zappalà

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Sousa Pinto

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Breyer, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 2

IND/DEM: Belder, Sinnott

Nedlagda röster: 3

IND/DEM: Nattrass, Rogalski

Verts/ALE: Onesta

15.   Gemensam resolution B6-0251/2005 - Lampedusa

Ja-röster: 51

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

NI: Martin Hans-Peter, Rutowicz

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Sousa Pinto

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 50

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Nattrass, Rogalski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Romagnoli

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Wieland, Zappalà

UEN: Libicki, Ó Neachtain

16.   Gemensam resolution B6-0255/2005 - Torka i Portugal

Ja-röster: 45

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa, Rogalski

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 50

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Romagnoli

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Wieland

Nedlagda röster: 1

NI: Czarnecki Ryszard

17.   Gemensam resolution B6-0255/2005 - Torka i Portugal

Ja-röster: 69

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

NI: Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Bauer, Bowis, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mavrommatis, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Wieland, Zappalà

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Sousa Pinto

Nej-röster: 25

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Lynne, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Nattrass, Rogalski, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Caspary, Méndez de Vigo, Salafranca Sánchez-Neyra

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nedlagda röster: 1

PSE: dos Santos

18.   Gemensam resolution B6-0255/2005 - Torka i Portugal

Ja-röster: 78

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Stroz, Triantaphyllides

IND/DEM: Giertych, Krupa, Rogalski

NI: Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Romagnoli

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Zappalà

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Sousa Pinto

Nej-röster: 13

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Rutowicz

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Nedlagda röster: 9

ALDE: Lynne

GUE/NGL: Portas

IND/DEM: Nattrass

PSE: dos Santos, Scheele

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

19.   Gemensam resolution B6-0255/2005 - Torka i Portugal

Ja-röster: 44

GUE/NGL: Brie, Guerreiro, Meijer, Portas, Stroz, Triantaphyllides

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Assis, Ayala Sender, Beglitis, Bullmann, Capoulas Santos, Correia, De Rossa, Estrela, Ettl, Ferreira Anne, García Pérez, Grabowska, Hamon, Hutchinson, Kindermann, Koterec, Kuc, Lambrinidis, Madeira, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Napoletano, Pinior, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Sousa Pinto

UEN: Libicki, Ó Neachtain

Verts/ALE: Breyer, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 56

ALDE: Geremek, Guardans Cambó, Krahmer, Maaten, Matsakis, Onyszkiewicz, Schuth, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Giertych, Krupa, Nattrass, Rogalski, Sinnott

NI: Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Bauer, Bowis, Caspary, Coelho, Daul, Deß, Deva, Duka-Zólyomi, Fraga Estévez, Gaľa, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Járóka, Jeggle, Karas, Kasoulides, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Montoro Romero, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posselt, Purvis, Queiró, Roithová, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Schierhuber, Tannock, Varvitsiotis, Wieland, Zappalà

Nedlagda röster: 2

ALDE: Lynne

NI: Czarnecki Ryszard

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2005)0128

Bestånden av tunga *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om återhämtningsåtgärder för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten (KOM (2003)0819 - C5-0047/2004 - 2003/0327(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003)0819) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003)0819) (1),

| — | med beaktande av a/rtikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0047/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av a/rtikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0047/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0050/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0050/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Titel |
| Förslag till rådets förordning om
  återhämtningsåtgärder
  för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten | Förslag till rådets förordning om
  en förvaltningsplan
  för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten

  (Ändringen innebär att ordet ”återhämtning” byts ut mot ordet ”förvaltning” i hela texten, förutom i artikel 3.3.) |
| Ändring 2 |
| Skäl 1 |
| (1) Av nyligen framlagda vetenskapliga rekommendationer från Internationella havsforskningsrådet (ICES) framgår det att bestånden av tunga i ICES-område VIIe, VIIIa och VIIIb har utsatts för en fiskedödlighet som har minskat mängden lekmogen fisk i havet till en nivå där bestånden inte längre fylls på genom fortplantning, och att dessa bestånd därför hotas av kollaps. | utgår |
| Ändring 3 |
| Skäl 2 |
| (2) Åtgärder bör vidtas
  för att fastställa fleråriga planer för dessa bestånds återhämtning enligt artikel 5
  i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. | (2) Åtgärder
  för förvaltning av dessa bestånd
  bör vidtas i enlighet med artikel 6
  i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| Ändring 4 |
| Skäl 3 |
| (3) Målet för dessa planer skall vara att se till att dessa bestånd
  åter befinner sig
  inom säkra biologiska gränser
  inom fem till tio år
  . | (3) Målet för dessa planer skall vara att se till att dessa bestånd
  förblir
  inom säkra biologiska gränser. |
| Ändring 5 |
| Skäl 3a (nytt) |
| | (3a) Den nya gemensamma fiskeripolitiken har som mål att möjliggöra ett hållbart utnyttjande av de levande akvatiska resurserna genom ett balanserat hänsynstagande till miljömässiga, sociala och ekonomiska faktorer. |
| Ändring 6 |
| Skäl 3b (nytt) |
| | (3b) Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att de regionala rådgivande kommittéerna och andra berörda parter medverkar fullt ut i genomförandet av dessa förvaltningsplaner. |
| Ändring 7 |
| Skäl 5 |
| (5) De berörda beståndens storlek i absoluta tal, så som de beräknas av STECF och ICES, är alltför osäkra för att användas som mål för återhämtningen, och därför bör målen uttryckas i termer av fiskedödlighet. | utgår |
| Ändring 8 |
| Skäl 6 |
| (6) För att detta mål skall kunna uppnås måste fiskedödligheten kontrolleras på ett sätt som gör det högst sannolikt att den minskar år efter år. | utgår |
| Ändring 9 |
| Skäl 8 |
| (8) När återhämtningen har uppnåtts bör rådet på kommissionens förslag fatta beslut om uppföljningsåtgärder i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 2371/2002. | utgår |
| Ändring 10 |
| Artikel 2 |
| Återhämtningsplanens
  mål är att bestånden av tunga skall
  öka
  så att de åter befinner sig inom säkra biologiska gränser. | Förvaltningsplanens
  mål är att bestånden av tunga skall
  underhållas
  så att de åter befinner sig inom säkra biologiska gränser. |
| Ändring 12 |
| Artikel 3, punkt 2 |
| 2. Om kommissionen på grundval av den årliga utvärderingen finner att något av de berörda bestånden av tunga har uppnått de mål som fastställs i artikel 2 skall rådet med kvalificerad majoritet och på kommissionens förslag fatta beslut om att för det beståndet byta ut den återhämtningsplan som föreskrivs i den här förordningen mot en förvaltningsplan enligt artikel 6 i förordning 2371/2002. | utgår |
| Ändring 13 |
| Artikel 3, punkt 3 |
| 3. Om kommissionen på grundval av den årliga utvärderingen finner att något av de berörda bestånden av tunga
  inte visar tillräckliga tecken på återhämtning
  skall rådet med kvalificerad majoritet och på kommissionens förslag fatta beslut om ytterligare och/eller alternativa åtgärder för att säkerställa de berörda beståndens återhämtning. | 3. Om kommissionen på grundval av den årliga utvärderingen finner att något av de berörda bestånden av tunga
  hotas av kollaps
  skall rådet med kvalificerad majoritet och på kommissionens förslag fatta beslut om ytterligare och/eller alternativa åtgärder för att säkerställa de berörda beståndens återhämtning. |
| Ändring 14 |
| Artikel 5, punkt 1 |
| 1.
  Om STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES beräknar att fiskedödligheten för ett av de berörda bestånden av tunga ligger över 0,14 per år skall
  TAC
  för det beståndet
  inte överskrida en fångstnivå som enligt en vetenskaplig utvärdering som görs av STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES kommer att resultera i en
  minskning med










  a) | 20 % i fiskedödligheten under det år den tillämpas, jämfört med den fiskedödlighet som beräknats för det föregående året med avseende på beståndet av tunga i område VIIe, |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

Titel

Förslag till rådets förordning om
  återhämtningsåtgärder
  för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten

Förslag till rådets förordning om
  en förvaltningsplan
  för bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen och i Biscayabukten

(Ändringen innebär att ordet ”återhämtning” byts ut mot ordet ”förvaltning” i hela texten, förutom i artikel 3.3.)

Ändring 2

Skäl 1

(1) Av nyligen framlagda vetenskapliga rekommendationer från Internationella havsforskningsrådet (ICES) framgår det att bestånden av tunga i ICES-område VIIe, VIIIa och VIIIb har utsatts för en fiskedödlighet som har minskat mängden lekmogen fisk i havet till en nivå där bestånden inte längre fylls på genom fortplantning, och att dessa bestånd därför hotas av kollaps.

utgår

Ändring 3

Skäl 2

(2) Åtgärder bör vidtas
  för att fastställa fleråriga planer för dessa bestånds återhämtning enligt artikel 5
  i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken.

(2) Åtgärder
  för förvaltning av dessa bestånd
  bör vidtas i enlighet med artikel 6
  i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken.

Ändring 4

Skäl 3

(3) Målet för dessa planer skall vara att se till att dessa bestånd
  åter befinner sig
  inom säkra biologiska gränser
  inom fem till tio år
  .

(3) Målet för dessa planer skall vara att se till att dessa bestånd
  förblir
  inom säkra biologiska gränser.

Ändring 5

Skäl 3a (nytt)

(3a) Den nya gemensamma fiskeripolitiken har som mål att möjliggöra ett hållbart utnyttjande av de levande akvatiska resurserna genom ett balanserat hänsynstagande till miljömässiga, sociala och ekonomiska faktorer.

Ändring 6

Skäl 3b (nytt)

(3b) Kommissionen och medlemsstaterna skall se till att de regionala rådgivande kommittéerna och andra berörda parter medverkar fullt ut i genomförandet av dessa förvaltningsplaner.

Ändring 7

Skäl 5

(5) De berörda beståndens storlek i absoluta tal, så som de beräknas av STECF och ICES, är alltför osäkra för att användas som mål för återhämtningen, och därför bör målen uttryckas i termer av fiskedödlighet.

utgår

Ändring 8

Skäl 6

(6) För att detta mål skall kunna uppnås måste fiskedödligheten kontrolleras på ett sätt som gör det högst sannolikt att den minskar år efter år.

utgår

Ändring 9

Skäl 8

(8) När återhämtningen har uppnåtts bör rådet på kommissionens förslag fatta beslut om uppföljningsåtgärder i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 2371/2002.

utgår

Ändring 10

Artikel 2

Återhämtningsplanens
  mål är att bestånden av tunga skall
  öka
  så att de åter befinner sig inom säkra biologiska gränser.

Förvaltningsplanens
  mål är att bestånden av tunga skall
  underhållas
  så att de åter befinner sig inom säkra biologiska gränser.

Ändring 12

Artikel 3, punkt 2

2. Om kommissionen på grundval av den årliga utvärderingen finner att något av de berörda bestånden av tunga har uppnått de mål som fastställs i artikel 2 skall rådet med kvalificerad majoritet och på kommissionens förslag fatta beslut om att för det beståndet byta ut den återhämtningsplan som föreskrivs i den här förordningen mot en förvaltningsplan enligt artikel 6 i förordning 2371/2002.

utgår

Ändring 13

Artikel 3, punkt 3

3. Om kommissionen på grundval av den årliga utvärderingen finner att något av de berörda bestånden av tunga
  inte visar tillräckliga tecken på återhämtning
  skall rådet med kvalificerad majoritet och på kommissionens förslag fatta beslut om ytterligare och/eller alternativa åtgärder för att säkerställa de berörda beståndens återhämtning.

3. Om kommissionen på grundval av den årliga utvärderingen finner att något av de berörda bestånden av tunga
  hotas av kollaps
  skall rådet med kvalificerad majoritet och på kommissionens förslag fatta beslut om ytterligare och/eller alternativa åtgärder för att säkerställa de berörda beståndens återhämtning.

Ändring 14

Artikel 5, punkt 1

1.
  Om STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES beräknar att fiskedödligheten för ett av de berörda bestånden av tunga ligger över 0,14 per år skall
  TAC
  för det beståndet
  inte överskrida en fångstnivå som enligt en vetenskaplig utvärdering som görs av STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES kommer att resultera i en
  minskning med

a)

20 % i fiskedödligheten under det år den tillämpas, jämfört med den fiskedödlighet som beräknats för det föregående året med avseende på beståndet av tunga i område VIIe,

| b) | 35 % i fiskedödligheten under det år den tillämpas, jämfört med den fiskedödlighet som beräknats för det föregående året med avseende på beståndet av tunga i område VIIIa och VIIIb. |
| --- | --- |

b)

35 % i fiskedödligheten under det år den tillämpas, jämfört med den fiskedödlighet som beräknats för det föregående året med avseende på beståndet av tunga i område VIIIa och VIIIb.

1. TAC
  skall
  inte överskrida en fångstnivå som, enligt en vetenskaplig utvärdering som görs av STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES, kommer att resultera i en
  ökning med 15% av mängden lekmogen fisk i havet vid utgången av året för dess tillämpning, i förhållande till de mängder som bedöms ha funnits i havet i början av det aktuella året.

Ändring 15

Artikel 5, punkt 2

2.
  Om
  STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES beräknar att
  fiskedödligheten för ett av de berörda bestånden av tunga är lika med eller mindre än 0,14 per år skall TAC för det beståndet fastställas på en fångstnivå som enligt en vetenskaplig utvärdering som görs av STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES
  kommer att
  resultera i
  en fiskedödlighet
  på

| a) | 0,11 per år under det år den tillämpas när det gäller beståndet av
  tunga i
  område VIIe, |
| --- | --- |

a)

0,11 per år under det år den tillämpas när det gäller beståndet av
  tunga i
  område VIIe,

| b) | 0,09 per år under det år den tillämpas när det gäller beståndet av
  tunga i
  område VIIIa och VIIIb
  . |
| --- | --- |

b)

0,09 per år under det år den tillämpas när det gäller beståndet av
  tunga i
  område VIIIa och VIIIb
  .

2.
  Rådet skall inte anta någon TAC för vilken
  STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES beräknar att
  den under året för dess tillämpning
  kommer att
  leda till
  en fiskedödlighet
  som överskrider följande värden:

Tunga i
  Biscayabukten: 0,36

Tunga i
  västra delen av Engelska kanalen: nivån skall fastställas på grundval av ett senare yttrande från ICES efter införlivandet av uppgiftsserier från vissa länder som hittills inte beaktats
  .

Ändring 16

Artikel 6

1. Under det första tillämpningsåret för den här förordningen skall följande bestämmelser gälla:

| a) | Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än 25 %, skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 25% högre än det årets TAC. |
| --- | --- |

a)

Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än 25 %, skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 25% högre än det årets TAC.

| b) | Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än 25% skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 25% lägre än det årets TAC. |
| --- | --- |

b)

Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än 25% skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 25% lägre än det årets TAC.

2. Från och med det
  andra
  tillämpningsåret för den här förordningen skall följande bestämmelser gälla:

| a) | Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än 15 %, skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 15% högre än det årets TAC. |
| --- | --- |

a)

Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än 15 %, skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 15% högre än det årets TAC.

| b) | Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än 15% skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 15% lägre än det årets TAC. |
| --- | --- |

b)

Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än 15% skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 15% lägre än det årets TAC.

2. Från och med det
  första
  tillämpningsåret för den här förordningen skall följande bestämmelser gälla:

| a) | Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än 15 %, skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 15% högre än det årets TAC. |
| --- | --- |

a)

Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än 15 %, skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 15% högre än det årets TAC.

| b) | Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än 15% skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 15% lägre än det årets TAC. |
| --- | --- |

b)

Om tillämpningen av artikel 5 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än 15% skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 15% lägre än det årets TAC.

Ändring 17

Kapitel III

Detta kapitel utgår.

Ändring 18

Artikel 16

Genom undantag från artikel 5.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattning av de kvantiteter i kilogram
  fångst
  som förvaras ombord vara
  5 %
  av uppgiften i loggboken.

Genom undantag från artikel 5.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattning av de kvantiteter i kilogram
  färskvikt
  som förvaras ombord vara
  8 %
  av uppgiften i loggboken.
  Om ingen omräkningsfaktor fastställts i gemenskapslagstiftningen skall den omräkningsfaktor gälla som har antagits av den medlemsstat vars flagg fartyget för.

Ändring 19

Artikel 17

De behöriga myndigheterna i en medlemsstat skall se till att alla kvantiteter tunga över
  50 kg
  som fångats i något av de områden som anges i artikel 1 före försäljning vägs med en våg av den typ som används vid fiskauktioner.

De behöriga myndigheterna i en medlemsstat skall se till att alla kvantiteter tunga över
  100 kg
  som fångats i något av de områden som anges i artikel 1 före försäljning vägs med en våg av den typ som används vid fiskauktioner.

Ändring 20

Artikel 19, punkt 1

1. De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får begära att en kvantitet tunga över
  50 kg
  , som har fångats inom något av de geografiska områden som anges i artikel 1 och som först landats i den medlemsstaten, vägs innan den transporteras vidare från den hamn där den först landats.

1. De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får begära att en kvantitet tunga över
  100 kg
  , som har fångats inom något av de geografiska områden som anges i artikel 1 och som först landats i den medlemsstaten, vägs innan den transporteras vidare från den hamn där den först landats.

Ändring 21

Artikel 19, punkt 2

2. Genom undantag från artikel 13 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall kvantiteter över
  50 kg
  av tunga som transporteras någon annanstans än landnings- eller importplats åtföljas av en kopia av en av de deklarationer som anges i artikel 8.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 avseende den transporterade kvantiteten tunga. Undantag enligt artikel 13.4 b i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 skall inte tillämpas.

2. Genom undantag från artikel 13 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall kvantiteter över
  100 kg
  av tunga som transporteras någon annanstans än landnings- eller importplats åtföljas av en kopia av en av de deklarationer som anges i artikel 8.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 avseende den transporterade kvantiteten tunga. Undantag enligt artikel 13.4 b i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 skall inte tillämpas.

Ändring 22

Bilaga

Denna bilaga utgår.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0129

Återanvändning, materialåtervinning och återvinning av motorfordon ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (KOM(2004)0162 - C5-0126/2004 - 2004/0053(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0162) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0162) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0126/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C5-0126/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0004/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0004/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en ny text om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0053

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 april 2005 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/.../EG om typgodkännande av motorfordon med avseende på återanvändning, materialåtervinning och återvinning samt om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (3) bör lämpliga bestämmelser fastställas för att säkerställa att typgodkända fordon som hör till kategori M1 eller N1 kan släppas ut på marknaden bara om de är återanvändbara och återvinningsbara i en omfattning som motsvarar minst 85 % respektive 95 % av massan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 7.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (3) bör lämpliga bestämmelser fastställas för att säkerställa att typgodkända fordon som hör till kategori M1 eller N1 kan släppas ut på marknaden bara om de är återanvändbara och återvinningsbara i en omfattning som motsvarar minst 85 % respektive 95 % av massan.

| (2) | Återanvändning av komponenter, återvinning och materialåtervinning utgör viktiga delar i gemenskapens strategi för avfallshantering. Vid utvecklingen av nya fordonsmodeller bör därför fordonstillverkare och deras leverantörer anmodas planera för detta redan i inledningsskedet, för att därigenom förenkla hanteringen av fordon som nått slutet av sin livscykel. |
| --- | --- |

(2)

Återanvändning av komponenter, återvinning och materialåtervinning utgör viktiga delar i gemenskapens strategi för avfallshantering. Vid utvecklingen av nya fordonsmodeller bör därför fordonstillverkare och deras leverantörer anmodas planera för detta redan i inledningsskedet, för att därigenom förenkla hanteringen av fordon som nått slutet av sin livscykel.

| (3) | Detta direktiv är ett av särdirektiven inom ramen för det EG-helfordonsgodkännande som fastställs genom rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4). |
| --- | --- |

(3)

Detta direktiv är ett av särdirektiven inom ramen för det EG-helfordonsgodkännande som fastställs genom rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (4).

| (4) | Helfordonsgodkännande är för närvarande obligatoriskt för kategori M1-fordon och kommer inom en snar framtid att vara obligatoriskt för alla fordonskategorier. Det är därför nödvändigt att integrera åtgärder för återanvändning och återvinning av fordon i typgodkännandesystemet. |
| --- | --- |

(4)

Helfordonsgodkännande är för närvarande obligatoriskt för kategori M1-fordon och kommer inom en snar framtid att vara obligatoriskt för alla fordonskategorier. Det är därför nödvändigt att integrera åtgärder för återanvändning och återvinning av fordon i typgodkännandesystemet.

| (5) | Det är följaktligen också nödvändigt att fastställa bestämmelser för att beakta det faktum att N1-fordon ännu inte omfattas av helfordonsgodkännandet. |
| --- | --- |

(5)

Det är följaktligen också nödvändigt att fastställa bestämmelser för att beakta det faktum att N1-fordon ännu inte omfattas av helfordonsgodkännandet.

| (6) | Tillverkaren bör ge det behöriga organet tillgång till all relevant teknisk information om de material ett fordon består av och deras respektive massa för att göra det möjligt att kontrollera att tillverkarens beräkningar har gjorts i enlighet med ISO 22628:2002. |
| --- | --- |

(6)

Tillverkaren bör ge det behöriga organet tillgång till all relevant teknisk information om de material ett fordon består av och deras respektive massa för att göra det möjligt att kontrollera att tillverkarens beräkningar har gjorts i enlighet med ISO 22628:2002.

| (7) | För att det behöriga
  organet
  skall kunna validera tillverkarens beräkningar i samband med typgodkännandet måste denne ha lämpliga metoder och förfaranden för att hantera den information som kommer från leverantörerna. Innan typgodkännande kan beviljas bör det behöriga
  organet
  göra en preliminär bedömning av dessa metoder och förfaranden och utfärda ett intyg där det framgår att de är tillfredsställande. |
| --- | --- |

(7)

För att det behöriga
  organet
  skall kunna validera tillverkarens beräkningar i samband med typgodkännandet måste denne ha lämpliga metoder och förfaranden för att hantera den information som kommer från leverantörerna. Innan typgodkännande kan beviljas bör det behöriga
  organet
  göra en preliminär bedömning av dessa metoder och förfaranden och utfärda ett intyg där det framgår att de är tillfredsställande.

| (8) | Hur viktiga olika uppgifter är för beräkningen av återvinningsgraden måste bedömas i enlighet med hur uttjänta fordon hanteras. Tillverkaren bör därför rekommendera en strategi för hantering av uttjänta fordon och ge det behöriga
  organet
  närmare information om denna strategi. Denna strategi bör grundas på beprövad teknik som redan är tillgänglig eller som håller på att utvecklas då ansökan om typgodkännande lämnas in. |
| --- | --- |

(8)

Hur viktiga olika uppgifter är för beräkningen av återvinningsgraden måste bedömas i enlighet med hur uttjänta fordon hanteras. Tillverkaren bör därför rekommendera en strategi för hantering av uttjänta fordon och ge det behöriga
  organet
  närmare information om denna strategi. Denna strategi bör grundas på beprövad teknik som redan är tillgänglig eller som håller på att utvecklas då ansökan om typgodkännande lämnas in.

| (9) | Fordon för särskilda ändamål utformas för att fylla en viss funktion och kräver montering av särskilda karosser, vilket tillverkaren inte har fullständig kontroll över. Det är därför inte möjligt att beräkna återvinningsgraden på ett korrekt sätt. Sådana fordon bör därför undantas från beräkningskraven. |
| --- | --- |

(9)

Fordon för särskilda ändamål utformas för att fylla en viss funktion och kräver montering av särskilda karosser, vilket tillverkaren inte har fullständig kontroll över. Det är därför inte möjligt att beräkna återvinningsgraden på ett korrekt sätt. Sådana fordon bör därför undantas från beräkningskraven.

| (10) | Ej färdigbyggda fordon utgör en avsevärd andel av N1-fordonen. Tillverkaren av grundfordonet har inte möjlighet att beräkna återvinningsgraden för det färdiga fordonet, eftersom uppgifter om de senare stegen i tillverkningsprocessen inte är tillgängliga när grundfordonet utformas. Det är därför rimligt att kräva att endast grundfordonet måste uppfylla kraven i detta direktiv. |
| --- | --- |

(10)

Ej färdigbyggda fordon utgör en avsevärd andel av N1-fordonen. Tillverkaren av grundfordonet har inte möjlighet att beräkna återvinningsgraden för det färdiga fordonet, eftersom uppgifter om de senare stegen i tillverkningsprocessen inte är tillgängliga när grundfordonet utformas. Det är därför rimligt att kräva att endast grundfordonet måste uppfylla kraven i detta direktiv.

| (11) | Fordon som tillverkas i små serier har mycket liten marknadsandel, och det skulle inte innebära några större miljömässiga fördelar om de omfattas av direktivet. Det är därför lämpligt att de undantas från vissa bestämmelser i direktivet. |
| --- | --- |

(11)

Fordon som tillverkas i små serier har mycket liten marknadsandel, och det skulle inte innebära några större miljömässiga fördelar om de omfattas av direktivet. Det är därför lämpligt att de undantas från vissa bestämmelser i direktivet.

| (12) | I enlighet med artikel 7.5 i direktiv 2000/53/EG bör, av trafiksäkerhets- och miljöskyddsskäl, lämpliga åtgärder vidtas för att förhindra att vissa komponenter från uttjänta fordon återanvänds. Sådana åtgärder bör endast gälla återanvändning i nya fordon. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 7.5 i direktiv 2000/53/EG bör, av trafiksäkerhets- och miljöskyddsskäl, lämpliga åtgärder vidtas för att förhindra att vissa komponenter från uttjänta fordon återanvänds. Sådana åtgärder bör endast gälla återanvändning i nya fordon.

| (13) | Bestämmelserna i detta direktiv kommer att innebära att tillverkarna måste tillhandahålla nya data i samband med typgodkännandet, och detta bör anges i direktiv 70/156/EEG, som innehåller en uttömmande förteckning över de uppgifter som skall lämnas vid typgodkännande. Direktivet bör därför ändras. |
| --- | --- |

(13)

Bestämmelserna i detta direktiv kommer att innebära att tillverkarna måste tillhandahålla nya data i samband med typgodkännandet, och detta bör anges i direktiv 70/156/EEG, som innehåller en uttömmande förteckning över de uppgifter som skall lämnas vid typgodkännande. Direktivet bör därför ändras.

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att anpassa detta direktiv till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen bör antas i enlighet med
  det föreskrivande förfarande som anges i
  artikel 13.3 i direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att anpassa detta direktiv till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen bör antas i enlighet med
  det föreskrivande förfarande som anges i
  artikel 13.3 i direktiv 70/156/EEG.

| (15) | Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, att minimera den inverkan uttjänta fordon har på miljön genom att kräva att de redan från början utformas för att kunna återanvändas och återvinnas, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, att minimera den inverkan uttjänta fordon har på miljön genom att kräva att de redan från början utformas för att kunna återanvändas och återvinnas, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, får gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (16) | I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med punkt 34 i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning uppmuntras medlemsstaterna att för egen del och i gemenskapens intresse upprätta egna tabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktivet och införlivandeåtgärderna samt att offentliggöra dessa tabeller.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs administrativa och tekniska bestämmelser för typgodkännande av sådana fordon som omfattas av artikel 2 i syfte att säkerställa att komponenter och material som används i sådana fordon kan återanvändas, materialåtervinnas och återvinnas till de miniminivåer som anges i bilaga I.

I direktivet fastställs särskilda bestämmelser för att säkerställa att återanvändning av komponenter inte ger upphov till trafiksäkerhets- och miljörisker.

Artikel 2

Tillämpningsområde

Detta direktiv skall vara tillämpligt på fordon som hör till kategori M1 eller N1 enligt definitionen i del A av bilaga II till direktiv 70/156/EEG och på nya eller återanvända komponenter från sådana fordon.

Artikel 3

Undantag

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 7 skall detta direktiv inte vara tillämpligt på

| a) | fordon för särskilda ändamål enligt definitionen i avsnitt A punkt 5 i bilaga II till direktiv 70/156/EEG, |
| --- | --- |

a)

fordon för särskilda ändamål enligt definitionen i avsnitt A punkt 5 i bilaga II till direktiv 70/156/EEG,

| b) | kategori N1-fordon som byggs i flera etapper, förutsatt att grundfordonet uppfyller kraven i med direktivet, |
| --- | --- |

b)

kategori N1-fordon som byggs i flera etapper, förutsatt att grundfordonet uppfyller kraven i med direktivet,

| c) | fordon som tillverkas i små serier enligt artikel 8.2 a i direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

c)

fordon som tillverkas i små serier enligt artikel 8.2 a i direktiv 70/156/EEG.

Artikel 4

Definitioner

I detta direktiv avses med

| 1. | ”fordon”: motorfordon. |
| --- | --- |

1.

”fordon”: motorfordon.

| 2. | ”komponent”: del eller sammansatta delar som utgör del av fordonet då det tillverkas. Termen omfattar även komponenter och separata tekniska enheter enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

2.

”komponent”: del eller sammansatta delar som utgör del av fordonet då det tillverkas. Termen omfattar även komponenter och separata tekniska enheter enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG.

| 3. | ”fordonstyp»: den typ av fordon som definieras i avsnitt B punkterna 1 och 3 i bilaga II till direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

3.

”fordonstyp»: den typ av fordon som definieras i avsnitt B punkterna 1 och 3 i bilaga II till direktiv 70/156/EEG.

| 4. | ”uttjänt fordon”: ett fordon enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2000/53/EG. |
| --- | --- |

4.

”uttjänt fordon”: ett fordon enligt definitionen i artikel 2.2 i direktiv 2000/53/EG.

| 5. | ”referensfordon”: den version av en fordonstyp som godkännandemyndigheten
  i samråd med tillverkaren och i enlighet med de kriterier som anges i bilaga I
  har fastställt är den som är minst lämpad för återanvändning, återvinning och materialåtervinning. |
| --- | --- |

5.

”referensfordon”: den version av en fordonstyp som godkännandemyndigheten
  i samråd med tillverkaren och i enlighet med de kriterier som anges i bilaga I
  har fastställt är den som är minst lämpad för återanvändning, återvinning och materialåtervinning.

| 6. | ”fordon byggt i flera etapper”: ett fordon som byggts i en tillverkningsprocess som är uppdelad i separata etapper. |
| --- | --- |

6.

”fordon byggt i flera etapper”: ett fordon som byggts i en tillverkningsprocess som är uppdelad i separata etapper.

| 7. | ”grundfordon”: ett fordon enligt definitionen i artikel 2 fjärde strecksatsen i direktiv 70/156/EEG som används som grund i en fleretappskonstruktion. |
| --- | --- |

7.

”grundfordon”: ett fordon enligt definitionen i artikel 2 fjärde strecksatsen i direktiv 70/156/EEG som används som grund i en fleretappskonstruktion.

| 8. | ”etappvis konstruktion”: process då ett fordon konstrueras i flera etapper genom att ett grundfordon förses med komponenter eller genom att komponenter anpassas. |
| --- | --- |

8.

”etappvis konstruktion”: process då ett fordon konstrueras i flera etapper genom att ett grundfordon förses med komponenter eller genom att komponenter anpassas.

| 9. | ”återanvändning”: återanvändning enligt definitionen i artikel 2.6 i direktiv 2000/53/EG. |
| --- | --- |

9.

”återanvändning”: återanvändning enligt definitionen i artikel 2.6 i direktiv 2000/53/EG.

| 10. | ”materialåtervinning”: materialåtervinning enligt definitionen i artikel 2.7 första meningen i direktiv 2000/53/EG. |
| --- | --- |

10.

”materialåtervinning”: materialåtervinning enligt definitionen i artikel 2.7 första meningen i direktiv 2000/53/EG.

| 11. | ”energiutvinning”: energiutvinning enligt definitionen i artikel 2.7 andra meningen i direktiv 2000/53/EG. |
| --- | --- |

11.

”energiutvinning”: energiutvinning enligt definitionen i artikel 2.7 andra meningen i direktiv 2000/53/EG.

| 12. | ”återvinning”: återvinning enligt definitionen i artikel 2.8 i direktiv 2000/53/EG. |
| --- | --- |

12.

”återvinning”: återvinning enligt definitionen i artikel 2.8 i direktiv 2000/53/EG.

| 13. | ”återanvändbarhet”: möjligheten att återanvända komponenter från ett uttjänt fordon. |
| --- | --- |

13.

”återanvändbarhet”: möjligheten att återanvända komponenter från ett uttjänt fordon.

| 14. | ”materialåtervinningsbarhet”: möjligheten att materialåtervinna komponenter eller material från ett uttjänt fordon. |
| --- | --- |

14.

”materialåtervinningsbarhet”: möjligheten att materialåtervinna komponenter eller material från ett uttjänt fordon.

| 15. | ”återvinningsbarhet”: möjligheten att återvinna komponenter eller material från ett uttjänt fordon. |
| --- | --- |

15.

”återvinningsbarhet”: möjligheten att återvinna komponenter eller material från ett uttjänt fordon.

| 16. | ”materialåtervinningsgrad hos ett fordon (Rcyc)”: den procentandel av det nya fordonets massa som kan återanvändas och materialåtervinnas. |
| --- | --- |

16.

”materialåtervinningsgrad hos ett fordon (Rcyc)”: den procentandel av det nya fordonets massa som kan återanvändas och materialåtervinnas.

| 17. | ”återvinningsgrad hos ett fordon (Rcov)”: den procentandel av det nya fordonets massa som kan återanvändas och återvinnas. |
| --- | --- |

17.

”återvinningsgrad hos ett fordon (Rcov)”: den procentandel av det nya fordonets massa som kan återanvändas och återvinnas.

| 18. | ”strategi”: omfattande plan som består av samordnade åtgärder som skall vidtas avseende demontering, fragmentering eller liknande processer samt avseende återvinning av material för att redan på utvecklingsstadiet säkerställa att den fastställda återvinningsgraden kan uppnås. |
| --- | --- |

18.

”strategi”: omfattande plan som består av samordnade åtgärder som skall vidtas avseende demontering, fragmentering eller liknande processer samt avseende återvinning av material för att redan på utvecklingsstadiet säkerställa att den fastställda återvinningsgraden kan uppnås.

| 19. | ”massa”: fordonets massa enligt definitionen i punkt 2.6 i bilaga I till direktiv 70/156/EEG, exklusive förarens vikt, vilken uppskattas till 75 kg. |
| --- | --- |

19.

”massa”: fordonets massa enligt definitionen i punkt 2.6 i bilaga I till direktiv 70/156/EEG, exklusive förarens vikt, vilken uppskattas till 75 kg.

| 20. | ”behörigt organ”: enhet, till exempel teknisk enhet eller annat befintligt organ, som av en medlemsstat anmälts för att utföra preliminära bedömningar och utfärda intyg om överensstämmelse i enlighet med anvisningarna i detta direktiv. Det behöriga organet får fungera som typgodkännandemyndighet, under förutsättning att dess behörighet på detta område är vederbörligen dokumenterad. |
| --- | --- |

20.

”behörigt organ”: enhet, till exempel teknisk enhet eller annat befintligt organ, som av en medlemsstat anmälts för att utföra preliminära bedömningar och utfärda intyg om överensstämmelse i enlighet med anvisningarna i detta direktiv. Det behöriga organet får fungera som typgodkännandemyndighet, under förutsättning att dess behörighet på detta område är vederbörligen dokumenterad.

Artikel 5

Typgodkännandebestämmelser

1.   Medlemsstaterna skall, där så är lämpligt, bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande med avseende på återanvändbarhet, materialåtervinningsbarhet och återvinningsbarhet endast till sådana fordon som uppfyller kraven
  i detta
  direktiv.

2.   För tillämpningen av punkt 1 skall tillverkaren ge godkännandemyndigheten den detaljerade tekniska information om de material som använts vid tillverkning av fordonet och dess komponenter som behövs för de beräkningar och kontroller som avses i bilaga I till detta direktiv. I de fall där sådan information omfattas av immaterialrättigheter eller utgör kunskap som tillverkaren och dennes leverantörer är ensamma om, skall tillverkaren och leverantörerna ge den information som behövs för att beräkningarna skall kunna utföras
  korrekt
  .

3.   
  Avseende
  återanvändbarhet, materialåtervinningsbarhet och återvinningsbarhet skall medlemsstaterna säkerställa att tillverkaren använder den mall för informationsdokumentet som finns i bilaga II till detta direktiv när denne lämnar in en ansökan om EG-typgodkännande enligt artikel 3.1 i direktiv 70/156/EEG.

4.   När EG-typgodkännande beviljas enligt artikel 4.3 i direktiv 70/156/EEG skall godkännandemyndigheten använda den mall för EG-typgodkännandeintyg som finns i bilaga III till detta direktiv.

Artikel 6

Preliminär bedömning

1.   Medlemsstaterna skall inte bevilja typgodkännande utan att först säkerställa att tillverkaren tillämpar metoder och förfaranden i enlighet med punkt 3 i bilaga IV till detta direktiv för att hantera information som gäller de aspekter av återanvändning och återvinning som täcks av detta direktiv. När den preliminära bedömningen har genomförts skall ett intyg med titeln ”Intyg om överensstämmelse med bilaga IV” (i det följande kallat ”intyg om överensstämmelse”) utfärdas till tillverkaren.

2.
     
  Medlemsstaterna skall som ett led i den preliminära bedömningen se till att alla material som används vid tillverkningen av ett fordon uppfyller kraven i artikel 4.2 a i direktiv 2000/53/EG.

Kommissionen skall i enlighet med det förfarande som avses i artikel 9 i detalj fastställa de föreskrifter som krävs för att kontrollera att dessa krav uppfylls.

3.   För tillämpningen av punkt 1 skall tillverkaren rekommendera en strategi för att demontera, återanvända och återvinna komponenter samt för att återvinna material. Strategin skall grundas på beprövade tekniker som finns tillgängliga eller som håller på att utvecklas när ansökan om typgodkännande lämnas in.

4.   Medlemsstaterna skall utse ett behörigt

  organ
  i enlighet med punkt 2 i bilaga IV för att genomföra den preliminära bedömningen och utfärda intyget om överensstämmelse.

5.   Intyget om överensstämmelse skall omfatta lämplig dokumentation och beskriva den strategi som tillverkaren har rekommenderat. Det behöriga
  organet
  skall använda den mall som finns i tillägg 1 till bilaga IV.

6.   Intyget om överensstämmelse skall vara giltigt minst två år från det att det utfärdas och så länge det är giltigt skall inga nya kontroller genomföras.

7.   Tillverkaren skall informera det behöriga
  organet
  om alla viktigare ändringar som kan påverka intygets giltighet. Efter samråd med tillverkaren skall det behöriga
  organet
  besluta om nya kontroller är nödvändiga.

8.   Vid slutet av intygets giltighetstid skall det behöriga
  organet
  , om så är lämpligt, utfärda ett nytt intyg om överensstämmelse eller förlänga intygets giltighetstid med ytterligare två år. Det behöriga
  organet
  skall utfärda ett nytt intyg i de fall det skett viktiga förändringar som det behöriga
  organet
  gjorts uppmärksam på.

Artikel 7

Återanvändning av komponenter

De komponenter som förtecknas i bilaga V till detta direktiv skall

| a) | betraktas som ej återanvändbara för beräkning av återvinningsgraden, |
| --- | --- |

a)

betraktas som ej återanvändbara för beräkning av återvinningsgraden,

| b) | inte återanvändas vid tillverkning av fordon som omfattas av direktiv 70/156/EEG. |
| --- | --- |

b)

inte återanvändas vid tillverkning av fordon som omfattas av direktiv 70/156/EEG.

Artikel 8

Ändringar av direktiv 70/156/EEG

Direktiv 70/156/EEG skall ändras i enlighet med bilaga VI till detta direktiv.

Artikel 9

Ändringar

Ändringar av detta direktiv som är nödvändiga för att anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas av kommissionen i enlighet med det
  föreskrivande
  förfarande som avses i
  artikel 13.3
  i direktiv 70/156/EEG.

Artikel 10

Genomförandedatum för typgodkännande

1.   Från och med den ... (5) får medlemsstaterna inte, när det gäller en typ av fordon som uppfyller kraven i detta direktiv,

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande, |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande eller nationellt typgodkännande,

| b) | förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon. |
| --- | --- |

b)

förbjuda registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon.

2.   Från och med den ... (6) skall medlemsstaterna, när det gäller en typ av fordon som inte uppfyller kraven i detta direktiv,

| a) | vägra att bevilja EG-typgodkännande, |
| --- | --- |

a)

vägra att bevilja EG-typgodkännande,

| b) | vägra att bevilja nationellt typgodkännande. |
| --- | --- |

b)

vägra att bevilja nationellt typgodkännande.

3.   Från och med den ... (7) skall medlemsstaterna, om kraven i detta direktiv inte är uppfyllda,

| a) | betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG, |
| --- | --- |

a)

betrakta intyg om överensstämmelse som åtföljer nya fordon som ogiltiga vid tillämpningen av artikel 7.1 i direktiv 70/156/EEG,

| b) | vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte artikel 8.2 b i direktiv 70/156/EEG gäller. |
| --- | --- |

b)

vägra registrering, försäljning eller ibruktagande av nya fordon, såvida inte artikel 8.2 b i direktiv 70/156/EEG gäller.

4.   Artikel 7 skall gälla från och med den ... (5).

Artikel 11

Införlivande

1.   Medlemsstaterna skall senast den ... (5) anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som krävs för att följa detta direktiv. De skall genast överlämna texterna till dessa bestämmelser till kommissionen.

De skall tillämpa dessa bestämmelser från och med den ... (5).

När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs.
  Metoden för
  hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv
  fastställa
  .

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 13

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ... den ...

För Europaparlamentet

Ordförande

För rådet

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 april 2005.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 14 april 2005

(3)  EGT L 269, 21.10.2000, s. 34. Direktivet ändrat genom kommissionens beslut 2005/63/EG (EUT L 25, 28.1.2005, s. 73).

3

2005/63/EG (EUT L 25, 28.1.2005, s. 73)

(4)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/104/EG (EUT L 337, 13.11.2004, s. 13).

4

senast

kommissionens direktiv 2004/104/EG (EUT L 337, 13.11.2004, s. 13)

(5)  12

  månader efter

  det att detta direktiv trätt i kraft.

5

12

månader efter

det att detta direktiv trätt i kraft

(6)  36

  månader efter

  det att detta direktiv trätt i kraft.

6

36

månader efter

det att detta direktiv trätt i kraft

(7)  
  54 månader efter

  det att detta direktiv trätt i kraft.

7

54 månader efter

det att detta direktiv trätt i kraft

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER BILAGOR

| Bilaga I | Krav |
| --- | --- |
| Bilaga II | Informationsdokument för EG-typgodkännande av fordon |
| Bilaga III | Mall för EG-typgodkännandeintyg |
| Bilaga IV | Preliminär bedömning av tillverkaren
  Tillägg 1: Mall för intyg om överensstämmelse |
| Bilaga V | Komponenter som inte får återanvändas |
| Bilaga VI | Ändringar av direktiv 70/156/EEG |

Bilaga I

Krav

Bilaga II

Informationsdokument för EG-typgodkännande av fordon

Bilaga III

Mall för EG-typgodkännandeintyg

Bilaga IV

Preliminär bedömning av tillverkaren

Tillägg 1: Mall för intyg om överensstämmelse

Bilaga V

Komponenter som inte får återanvändas

Bilaga VI

Ändringar av direktiv 70/156/EEG

BILAGA I

KRAV

1.   Fordon som hör till kategori M1 eller kategori N1 skall konstrueras så att de

| — | kan återanvändas eller materialåtervinnas till minst 85 % av fordonets massa, |
| --- | --- |

—

kan återanvändas eller materialåtervinnas till minst 85 % av fordonets massa,

| — | kan återanvändas eller återvinnas till minst 95 % av fordonets massa, |
| --- | --- |

—

kan återanvändas eller återvinnas till minst 95 % av fordonets massa,

enligt de förfaranden som föreskrivs i denna bilaga.

2.   I samband med ansökan om typgodkännande skall tillverkaren lämna in en korrekt ifylld blankett som är utformad enligt bilaga A till ISO-standard 22628:2002. Blanketten skall innehålla uppgifter om materialets uppdelning.

Den skall åtföljas av en förteckning över komponenter som demonterats där det också anges vilken form de är i samt vilket förfarande leverantören rekommenderar för vidare hantering.

3.   För tillämpningen av punkterna 1 och 2 skall tillverkaren för godkännandemyndigheten kunna visa att referensfordonen uppfyller kraven. Den beräkningsmetod som beskrivs i bilaga B till ISO-standarden 22628:2002 skall användas.

Tillverkaren måste kunna visa att alla versioner av fordonstypen uppfyller kraven i direktivet.

4.   När referensfordonen väljs ut skall man beakta
  följande kriterier:

| — | Typ av kaross. |
| --- | --- |

—

Typ av kaross.

| — | Tillgängliga utföranden
   (1)
  . |
| --- | --- |

—

Tillgängliga utföranden
   (1)
  .

| — | Extratillbehör
   (1)


  som kan monteras på tillverkarens ansvar. |
| --- | --- |

—

Extratillbehör
   (1)


  som kan monteras på tillverkarens ansvar.

5.   
  Om godkännandemyndigheten och tillverkaren tillsammans inte gemensamt kan fastställa vilken version av fordonstypen som är minst lämpad för återanvändning, återvinning och materialåtervinning
  skall ett referensfordon väljas ut per

| a) | ”typ av karosseri” enligt definitionen i avsnitt C punkt 1 i bilaga II till direktiv 70/156/EEG för M1-fordon, |
| --- | --- |

a)

”typ av karosseri” enligt definitionen i avsnitt C punkt 1 i bilaga II till direktiv 70/156/EEG för M1-fordon,

| b) | ”typ av karosseri”, dvs. skåpbil, chassi-förarhytt, pick-up etc. för N1-fordon. |
| --- | --- |

b)

”typ av karosseri”, dvs. skåpbil, chassi-förarhytt, pick-up etc. för N1-fordon.

6.   När det gäller beräkningen skall däck anses materialåtervinningsbara.

7.   Massan skall uttryckas i kilo med en decimal. Nivåerna skall beräknas i procent med en decimal och avrundas enligt följande:

| a) | Om siffran efter decimaltecknet är 0-4 skall talet avrundas nedåt. |
| --- | --- |

a)

Om siffran efter decimaltecknet är 0-4 skall talet avrundas nedåt.

| b) | Om siffran efter decimaltecknet är 5-9 skall talet avrundas uppåt. |
| --- | --- |

b)

Om siffran efter decimaltecknet är 5-9 skall talet avrundas uppåt.

8.   När de beräkningar som avses i denna bilaga kontrolleras skall godkännandemyndigheten säkerställa att den blankett som nämns i punkt 2 i denna bilaga överensstämmer med den rekommenderade strategi som bifogats det intyg om överensstämmelse som avses i artikel 6.1.

9.   När komponenternas materialsammansättning och massa kontrolleras skall tillverkaren ställa till godkännandemyndighetens
  förfogande fordon och komponenter som
  godkännandemyndigheten anser nödvändiga.

---

(1)  T.ex. läderklädsel, radio, luftkonditionering, aluminiumfälgar etc.

BILAGA II

INFORMATIONSDOKUMENT FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE

Image

Image

BILAGA III

MALL FÖR EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG

Största format: A4 (210 x 297 mm)

EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG

Image

BILAGA IV

PRELIMINÄR BEDÖMNING

1.   Syftet med denna bilaga

I denna bilaga beskrivs den preliminära bedömning som det behöriga
  organet
  måste utföra för att säkerställa att tillverkaren tillämpar nödvändiga metoder och förfaranden.

2.   Behörigt organ

Det behöriga
  organet
  skall uppfylla kriterierna i någon av standarderna EN 45012:1989 eller ISO/IEC Guide 62:1996 om allmänna krav för certifieringsorgan vid certifiering av tillverkares kvalitetssystem.

3.   Kontroller som det behöriga
  organet
  skall genomföra

3.1   Det behöriga
  organet
  skall säkerställa att tillverkaren har vidtagit nödvändiga åtgärder för att

| a) | samla in lämpliga data från hela leveranskedjan, särskilt typ av och massa hos de material som används vid tillverkning av fordon, i syfte att kunna utföra de beräkningar som krävs enligt detta direktiv, |
| --- | --- |

a)

samla in lämpliga data från hela leveranskedjan, särskilt typ av och massa hos de material som används vid tillverkning av fordon, i syfte att kunna utföra de beräkningar som krävs enligt detta direktiv,

| b) | hålla tillgängliga alla övriga data om fordonen som krävs för beräkningarna, t.ex. vätskevolymer etc., |
| --- | --- |

b)

hålla tillgängliga alla övriga data om fordonen som krävs för beräkningarna, t.ex. vätskevolymer etc.,

| c) | utföra adekvata kontroller av information från leverantörerna, |
| --- | --- |

c)

utföra adekvata kontroller av information från leverantörerna,

| d) | hantera uppdelningen av material, |
| --- | --- |

d)

hantera uppdelningen av material,

| e) | kunna beräkna materialåtervinnings- och återvinningsgrader i enlighet med ISO-standarden 22628:2002, |
| --- | --- |

e)

kunna beräkna materialåtervinnings- och återvinningsgrader i enlighet med ISO-standarden 22628:2002,

| f) | märka
  komponenter
  tillverkade av polymerer och elastomerer i enlighet med kommissionens beslut 2003/138/EG av den 27 februari 2003 om fastställande av kodningsstandarder för komponenter och material i fordon enligt direktiv 2000/53/EG (1)

  , |
| --- | --- |

f)

märka
  komponenter
  tillverkade av polymerer och elastomerer i enlighet med kommissionens beslut 2003/138/EG av den 27 februari 2003 om fastställande av kodningsstandarder för komponenter och material i fordon enligt direktiv 2000/53/EG (1)

  ,

| g) | verifiera att inga av de komponenter som förtecknas i bilaga V återanvänds vid tillverkningen av nya fordonstyper. |
| --- | --- |

g)

verifiera att inga av de komponenter som förtecknas i bilaga V återanvänds vid tillverkningen av nya fordonstyper.

3.2   Tillverkaren skall förse det behöriga
  organet
  med all relevant information. Särskilt materialåtervinning och återvinning skall dokumenteras ordentligt.

---

(1)  EUT L 53, 28.2.2003, s. 58.

Tillägg 1 till bilaga IV

MALL FÖR INTYG OM ÖVERENSSTÄMMELSE

Image

BILAGA V

KOMPONENTER SOM INTE FÅR ÅTERANVÄNDAS

1.   Inledning

I denna bilaga förtecknas de komponenter från fordon i kategori M1 och kategori N1 som inte får återanvändas vid tillverkningen av nya fordon.

2.   Förteckning över komponenter

| — | Alla krockkuddar (1), inklusive kuddar, pyrotekniska anordningar, elektroniska styrenheter och avkännare. |
| --- | --- |

—

Alla krockkuddar (1), inklusive kuddar, pyrotekniska anordningar, elektroniska styrenheter och avkännare.

| — | Automatiska eller icke-automatiska bilbältesanordningar, inklusive bälte, låsbeslag, bältesjusteringsanordning, bältessträckare. |
| --- | --- |

—

Automatiska eller icke-automatiska bilbältesanordningar, inklusive bälte, låsbeslag, bältesjusteringsanordning, bältessträckare.

| — | Säten (endast om bilbältesförankringar och/eller krockkuddar är integrerade i sätet). |
| --- | --- |

—

Säten (endast om bilbältesförankringar och/eller krockkuddar är integrerade i sätet).

| — | Rattlåsanordningar på rattstången. |
| --- | --- |

—

Rattlåsanordningar på rattstången.

| — | Startspärrar inklusive transponder och elektroniska styrenheter. |
| --- | --- |

—

Startspärrar inklusive transponder och elektroniska styrenheter.

| — | Avgasefterbehandlingssystem (t.ex.
  katalysatorer
  , partikelfilter)
  . |
| --- | --- |

—

Avgasefterbehandlingssystem (t.ex.
  katalysatorer
  , partikelfilter)
  .

| — | Ljuddämpare. |
| --- | --- |

—

Ljuddämpare.

---

(1)  Om krockkudden är monterad i ratten gäller det också själva ratten.

BILAGA VI

ÄNDRINGAR AV DIREKTIV 70/156/EEG

Direktiv 70/156/EEG ändras på följande sätt:

| 1) | Följande punkter skall läggas till i bilaga I:






  ”15. | ÅTERANVÄNDNING, MATERIALÅTERVINNING OCH ÅTERVINNING |
| --- | --- | --- |

1)

Följande punkter skall läggas till i bilaga I:

”15.

ÅTERANVÄNDNING, MATERIALÅTERVINNING OCH ÅTERVINNING

| 15.1 | Referensfordonet är av följande version: |
| --- | --- |

15.1

Referensfordonet är av följande version:

| 15.2 | Referensfordonets massa med karosseri eller massan av chassit med hytt utan kaross och/eller kopplingsanordning om karossen och/eller kopplingsanordningen inte är fabriksmonterade (inklusive vätskor, verktyg, eventuellt reservhjul) utan förare: |
| --- | --- |

15.2

Referensfordonets massa med karosseri eller massan av chassit med hytt utan kaross och/eller kopplingsanordning om karossen och/eller kopplingsanordningen inte är fabriksmonterade (inklusive vätskor, verktyg, eventuellt reservhjul) utan förare:

| 15.3 | Referensfordonets material, massa: |
| --- | --- |

15.3

Referensfordonets material, massa:

| 15.3.1 | Material som tas om hand vid förbehandlingen (1), massa: |
| --- | --- |

15.3.1

Material som tas om hand vid förbehandlingen (1), massa:

| 15.3.2 | Material som tas om hand vid demonteringen (1), massa: |
| --- | --- |

15.3.2

Material som tas om hand vid demonteringen (1), massa:

| 15.3.3 | Material som tas om hand vid hantering av icke-metalliskt avfall och som anses materialåtervinningsbart (1), massa: |
| --- | --- |

15.3.3

Material som tas om hand vid hantering av icke-metalliskt avfall och som anses materialåtervinningsbart (1), massa:

| 15.3.4 | Material som tas om hand vid hanteringen av icke-metalliskt avfall och som anses energiutvinningsbart (1), massa: |
| --- | --- |

15.3.4

Material som tas om hand vid hanteringen av icke-metalliskt avfall och som anses energiutvinningsbart (1), massa:

| 15.3.5 | Materialfördelning (1): |
| --- | --- |

15.3.5

Materialfördelning (1):

| 15.3.6 | Material som kan återanvändas eller materialåtervinnas, total massa: |
| --- | --- |

15.3.6

Material som kan återanvändas eller materialåtervinnas, total massa:

| 15.3.7 | Material som kan återanvändas eller materialåtervinnas, total massa: |
| --- | --- |

15.3.7

Material som kan återanvändas eller materialåtervinnas, total massa:

| 15.4 | Procentsatser |
| --- | --- |

15.4

Procentsatser

| 15.4.1 | Materialåtervinningsgrad: Rcyc (%): |
| --- | --- |

15.4.1

Materialåtervinningsgrad: Rcyc (%):

| 15.4.2 | Återvinningsgrad: Rcov (%): |
| --- | --- |

15.4.2

Återvinningsgrad: Rcov (%):

| 2) | I bilaga IV del I skall följande läggas till:

















  Syfte | Direktiv nummer | EUT-referens | Tillämplighet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| 59. Materialåtervinningsbarhet | [.../.../EG] | L ..., ..., s. ... | X | — | — | X | — | — | | | | |

2)

I bilaga IV del I skall följande läggas till:

Syfte

Direktiv nummer

EUT-referens

Tillämplighet

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

59. Materialåtervinningsbarhet

[.../.../EG]

L ..., ..., s. ...

X

—

—

X

—

—

| 3) | Bilaga XI ändras på följande sätt:






  a) | I bilaga 1 skall följande läggas till:











  Term | Syfte | Direktiv nummer | M1 ≤ 2 500 (1) kg | M1 > 2 500 (1) kg | M2 | M3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 59 | Återvinningsbarhet | [.../.../EG] | ej tillämpligt | ej tillämpligt | — | — |

3)

Bilaga XI ändras på följande sätt:

a)

I bilaga 1 skall följande läggas till:

Term

Syfte

Direktiv nummer

M1 ≤ 2 500 (1) kg

M1 > 2 500 (1) kg

M2

M3

59

Återvinningsbarhet

[.../.../EG]

ej tillämpligt

ej tillämpligt

—

—

| b) | I bilaga 2 skall följande läggas till:

















  Term | Syfte | Direktiv nummer | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 59 | Återvinningsbarhet | [.../.../EG] | ej tilllämpl. | — | — | ej tilllämpl. | — | — | — | — | — | — |

b)

I bilaga 2 skall följande läggas till:

Term

Syfte

Direktiv nummer

M1

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

59

Återvinningsbarhet

[.../.../EG]

ej tilllämpl.

—

—

ej tilllämpl.

—

—

—

—

—

—

| c) | I bilaga 3 skall följande läggas till:
















  Term | Syfte | Direktiv nummer | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 59 | Återvinningsbarhet | [.../.../EG] | — | — | ej tilllämpl. | — | — | — | — | — | — |

c)

I bilaga 3 skall följande läggas till:

Term

Syfte

Direktiv nummer

M2

M3

N1

N2

N3

O1

O2

O3

O4

59

Återvinningsbarhet

[.../.../EG]

—

—

ej tilllämpl.

—

—

—

—

—

—

---

(1)  Dessa termer definieras i ISO-standard 22628:2002.”

P6_TA(2005)0130

Bestånden av sydkummel och havskräfta *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om fastställande av återhämtningsåtgärder för bestånden av sydkummel och havskräfta i Kantabriska sjön och väster om Iberiska halvön och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 (KOM(2003)0818 - C5-0042/2004 - 2003/0318(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003)0818) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2003)0818) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0042/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C5-0042/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0051/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0051/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | PARLAMENTETS ÄNDRINGAR |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| SKÄL 1 |
| (1) Av nyligen framlagda vetenskapliga rekommendationer från Internationella havsforskningsrådet (ICES) framgår det att bestånden av sydkummel och havskräfta i ICES-områdena VIIIc och IXa har utsatts för en fiskedödlighet som har minskat mängden lekmogen fisk i havet till en nivå där bestånden inte längre fylls på genom fortplantning, och att dessa bestånd därför hotas av kollaps. | (1) Av nyligen framlagda vetenskapliga rekommendationer från Internationella havsforskningsrådet (ICES) framgår det att bestånden av sydkummel och havskräfta i ICES-områdena VIIIc och IXa
  , med undantag av Cadizbukten,
  har utsatts för en fiskedödlighet som har minskat mängden lekmogen fisk i havet till en nivå där bestånden inte längre fylls på genom fortplantning, och att dessa bestånd därför hotas av kollaps. |
| Ändring 2 |
| SKÄL 3 |
| (3) Målet för dessa planer skall vara att se till att dessa bestånd åter befinner sig inom säkra biologiska gränser inom
  fem till
  tio år. | (3) Målet för dessa planer skall vara att se till att dessa bestånd åter befinner sig inom säkra biologiska gränser inom tio år. |
| Ändring 3 |
| SKÄL 4A (nytt) |
| | (4a) Vidtagandet av de återhämtningsåtgärder som är nödvändiga för dessa bestånd förutsätter att socioekonomiska åtgärder vidtas för att mildra konsekvenserna för dem som berörs av restriktionerna av fångstkapaciteten. Det är därför nödvändigt att avsätta tillräckliga anslag i gemenskapsbudgeten för att hantera denna situation. |
| Ändring 4 |
| SKÄL 5 |
| (5) De berörda beståndens storlek i absoluta tal, så som de beräknas av STECF och ICES, är alltför osäkra för att användas som mål för återhämtningen, och därför bör målen uttryckas i termer av fiskedödlighet. | utgår |
| Ändring 5 |
| SKÄL 6 |
| (6) För att detta mål skall kunna uppnås måste
  nivån på
  fiskedödligheten kontrolleras på ett sätt som gör det högst sannolikt att
  den minskar
  år efter år. | (6) För att detta mål skall kunna uppnås måste fiskedödligheten kontrolleras på ett sätt som gör det högst sannolikt att
  mängden lekmogen fisk i havet ökar
  år efter år. |
| Ändring 6 |
| SKÄL 7 |
| (7) En sådan kontroll över fiskedödligheten kan uppnås genom en lämplig metod för att fastställa de totala tillåtna fångstmängderna (TAC) för det berörda fiskbeståndet och
  ett system som inbegriper stängda områden och
  begränsningar av
  antalet kilowattdagar, där fiskeansträngningarna
  i dessa bestånd begränsas till nivåer som innebär att det är osannolikt att de totala tillåtna fångstmängderna överskrids. | (7) En sådan kontroll över fiskedödligheten kan uppnås genom en lämplig metod för att fastställa de totala tillåtna fångstmängderna (TAC) för det berörda fiskbeståndet och begränsningar av
  fiskeansträngningen
  i dessa bestånd
  så att de
  begränsas till nivåer som innebär att det är osannolikt att de totala tillåtna fångstmängderna överskrids. |
| Ändring 7 |
| SKÄL 10 |
| (10) Återhämtningen av bestånden av havskräfta kräver att vissa områden där arten fortplantar sig skyddas från fiske. Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer bör ändras i enlighet med detta. | utgår |
| Ändring 8 |
| ARTIKEL 1, LED A |
| a) | Beståndet av sydkummel inom områdena VIIIc och IXa enligt den indelning som gjorts av Internationella havsforskningsrådet (ICES). |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

PARLAMENTETS ÄNDRINGAR

Ändring 1

SKÄL 1

(1) Av nyligen framlagda vetenskapliga rekommendationer från Internationella havsforskningsrådet (ICES) framgår det att bestånden av sydkummel och havskräfta i ICES-områdena VIIIc och IXa har utsatts för en fiskedödlighet som har minskat mängden lekmogen fisk i havet till en nivå där bestånden inte längre fylls på genom fortplantning, och att dessa bestånd därför hotas av kollaps.

(1) Av nyligen framlagda vetenskapliga rekommendationer från Internationella havsforskningsrådet (ICES) framgår det att bestånden av sydkummel och havskräfta i ICES-områdena VIIIc och IXa
  , med undantag av Cadizbukten,
  har utsatts för en fiskedödlighet som har minskat mängden lekmogen fisk i havet till en nivå där bestånden inte längre fylls på genom fortplantning, och att dessa bestånd därför hotas av kollaps.

Ändring 2

SKÄL 3

(3) Målet för dessa planer skall vara att se till att dessa bestånd åter befinner sig inom säkra biologiska gränser inom
  fem till
  tio år.

(3) Målet för dessa planer skall vara att se till att dessa bestånd åter befinner sig inom säkra biologiska gränser inom tio år.

Ändring 3

SKÄL 4A (nytt)

(4a) Vidtagandet av de återhämtningsåtgärder som är nödvändiga för dessa bestånd förutsätter att socioekonomiska åtgärder vidtas för att mildra konsekvenserna för dem som berörs av restriktionerna av fångstkapaciteten. Det är därför nödvändigt att avsätta tillräckliga anslag i gemenskapsbudgeten för att hantera denna situation.

Ändring 4

SKÄL 5

(5) De berörda beståndens storlek i absoluta tal, så som de beräknas av STECF och ICES, är alltför osäkra för att användas som mål för återhämtningen, och därför bör målen uttryckas i termer av fiskedödlighet.

utgår

Ändring 5

SKÄL 6

(6) För att detta mål skall kunna uppnås måste
  nivån på
  fiskedödligheten kontrolleras på ett sätt som gör det högst sannolikt att
  den minskar
  år efter år.

(6) För att detta mål skall kunna uppnås måste fiskedödligheten kontrolleras på ett sätt som gör det högst sannolikt att
  mängden lekmogen fisk i havet ökar
  år efter år.

Ändring 6

SKÄL 7

(7) En sådan kontroll över fiskedödligheten kan uppnås genom en lämplig metod för att fastställa de totala tillåtna fångstmängderna (TAC) för det berörda fiskbeståndet och
  ett system som inbegriper stängda områden och
  begränsningar av
  antalet kilowattdagar, där fiskeansträngningarna
  i dessa bestånd begränsas till nivåer som innebär att det är osannolikt att de totala tillåtna fångstmängderna överskrids.

(7) En sådan kontroll över fiskedödligheten kan uppnås genom en lämplig metod för att fastställa de totala tillåtna fångstmängderna (TAC) för det berörda fiskbeståndet och begränsningar av
  fiskeansträngningen
  i dessa bestånd
  så att de
  begränsas till nivåer som innebär att det är osannolikt att de totala tillåtna fångstmängderna överskrids.

Ändring 7

SKÄL 10

(10) Återhämtningen av bestånden av havskräfta kräver att vissa områden där arten fortplantar sig skyddas från fiske. Rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer bör ändras i enlighet med detta.

utgår

Ändring 8

ARTIKEL 1, LED A

a)

Beståndet av sydkummel inom områdena VIIIc och IXa enligt den indelning som gjorts av Internationella havsforskningsrådet (ICES).

| a) | Beståndet av sydkummel inom områdena VIIIc och IXa enligt den indelning som gjorts av Internationella havsforskningsrådet (ICES)
  , med undantag av Cadizbukten
  . |
| --- | --- |

a)

Beståndet av sydkummel inom områdena VIIIc och IXa enligt den indelning som gjorts av Internationella havsforskningsrådet (ICES)
  , med undantag av Cadizbukten
  .

Ändring 9

ARTIKEL 1, LED C

| c) | Beståndet av havskräfta i ICES-område IXa. |
| --- | --- |

c)

Beståndet av havskräfta i ICES-område IXa.

| c) | Beståndet av havskräfta i ICES-område IXa
  , med undantag av Cadizbukten
  . |
| --- | --- |

c)

Beståndet av havskräfta i ICES-område IXa
  , med undantag av Cadizbukten
  .

Ändring 10

ARTIKEL 2

Återhämtningsplanens mål är att de berörda bestånden skall öka så att de åter befinner sig inom säkra biologiska gränser.

Återhämtningsplanens mål är att de berörda bestånden skall öka så att de åter befinner sig inom säkra biologiska gränser
  inom en tillräcklig tidsperiod, i överensstämmelse med rapporten från ICES. Detta innebär följande:

| a) | Vad gäller de bestånd som avses under artikel 1 a, att under två på varandra följande år, enligt tillgängliga vetenskapliga uppgifter, uppnå en biomassa för lekbeståndet på 35 000 ton kummel, eller under en tidsperiod på tio år öka mängden lekmogen fisk så att den uppnår en nivå som motsvarar eller överstiger 35 000 ton. Denna siffra kommer att justeras i ljuset av nya vetenskapliga uppgifter från STECF. |
| --- | --- |

a)

Vad gäller de bestånd som avses under artikel 1 a, att under två på varandra följande år, enligt tillgängliga vetenskapliga uppgifter, uppnå en biomassa för lekbeståndet på 35 000 ton kummel, eller under en tidsperiod på tio år öka mängden lekmogen fisk så att den uppnår en nivå som motsvarar eller överstiger 35 000 ton. Denna siffra kommer att justeras i ljuset av nya vetenskapliga uppgifter från STECF.

| b) | Vad gäller de bestånd som avses i artikel 1 b och c, att inom en tidsperiod om tio år återuppbygga de berörda bestånden så att de åter befinner sig inom säkra biologiska gränser. |
| --- | --- |

b)

Vad gäller de bestånd som avses i artikel 1 b och c, att inom en tidsperiod om tio år återuppbygga de berörda bestånden så att de åter befinner sig inom säkra biologiska gränser.

Ändring 11

ARTIKEL 5, PUNKT 1

1. Om STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES beräknar att fiskedödligheten för beståndet av sydkummel ligger över
  0,17
  per år skall TAC för det beståndet inte överskrida en fångstnivå som enligt en vetenskaplig utvärdering som görs av STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES kommer att resultera i en minskning med 10 % i fiskedödligheten under det år den tillämpas jämfört med den fiskedödlighet som beräknats för det föregående året.

1. Om STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES beräknar att fiskedödligheten för beståndet av sydkummel ligger över
  0,27
  per år skall TAC för det beståndet inte överskrida en fångstnivå som enligt en vetenskaplig utvärdering som görs av STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES kommer att resultera i en minskning med 10 % i fiskedödligheten under det år den tillämpas jämfört med den fiskedödlighet som beräknats för det föregående året.

Ändring från 12

ARTIKEL 5, PUNKT 2

2. Om STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES beräknar att fiskedödligheten för beståndet av sydkummel är lika med eller mindre än
  0,17
  per år skall TAC fastställas på en fångstnivå som enligt en vetenskaplig utvärdering som gjorts av STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES kommer att resultera i en fiskedödlighet på
  0,15
  per år det år den tillämpas.

2. Om STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES beräknar att fiskedödligheten för beståndet av sydkummel är lika med eller mindre än
  0,27
  per år skall TAC fastställas på en fångstnivå som enligt en vetenskaplig utvärdering som gjorts av STECF i ljuset av den senaste rapporten från ICES kommer att resultera i en fiskedödlighet på
  0,27
  per år det år den tilllämpas.

Ändring 13

ARTIKEL 7, PUNKT 1

1. Under det första tillämpningsåret för den här förordningen skall följande bestämmelser gälla:

| a) | Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än 25 %, skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 25 % högre än det årets TAC. |
| --- | --- |

a)

Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än 25 %, skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 25 % högre än det årets TAC.

| b) | Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än 25 % skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 25 % lägre än det årets TAC. |
| --- | --- |

b)

Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än 25 % skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än 25 % lägre än det årets TAC.

utgår

Ändring 14

ARTIKEL 7, PUNKT 2, INLEDNINGEN

2. Från och med det
  andra
  tillämpningsåret för den här förordningen skall följande bestämmelser gälla:

2. Från och med det
  första
  tillämpningsåret för den här förordningen skall följande bestämmelser gälla:

Ändring 15

ARTIKEL 7, PUNKT 2, LED A

| a) | Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än
  15 %
  , skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än
  15 %
  högre än det årets TAC. |
| --- | --- |

a)

Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än
  15 %
  , skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än
  15 %
  högre än det årets TAC.

| a) | Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än
  10 %
  , skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än
  10 %
  högre än det årets TAC. |
| --- | --- |

a)

Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som överskrider det föregående årets TAC med mer än
  10 %
  , skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än
  10 %
  högre än det årets TAC.

Ändring 16

ARTIKEL 7, PUNKT 2, LED B

| b) | Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än
  15 %
  skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än
  15 %
  lägre än det årets TAC. |
| --- | --- |

b)

Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än
  15 %
  skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än
  15 %
  lägre än det årets TAC.

| b) | Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än
  10 %
  skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än
  10 %
  lägre än det årets TAC. |
| --- | --- |

b)

Om tillämpningen av artikel 5 eller artikel 6 leder till en TAC som understiger det föregående årets TAC med mer än
  10 %
  skall rådet anta en TAC som inte får vara mer än
  10 %
  lägre än det årets TAC.

Ändring 27

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a

Begränsning av fiskeansträngningen

Medlemsstaterna skall ges flexibilitet då de tillämpar ordningen för begränsning av fiskeansträngningen genom genomförande av nationella planer som är anpassade till de specifika förhållandena i de olika medlemsstaterna. Dessa planer bör sändas in av medlemsstaterna för kommissionens godkännande.

Ändring 18

KAPITEL III

Detta kapitel utgår.

Ändring 19

ARTIKEL 16

Artikel 16

Meddelanden om fiskeansträngning

Utan hinder av artikel 19a i förordning (EEG) nr 2847/93 skall artiklarna 19b, 19c, 19d, 19e och 19j i den förordningen tillämpas för fartyg som ingår i databasen enligt artikel 9 och som bedriver fiske i de geografiska områden som avses i artikel 1.

utgår

Ändring 20

ARTIKEL 17

Genom undantag från artikel 5.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattning av de kvantiteter i kilogram fångst som förvaras ombord vara
  5 %
  av uppgiften i loggboken.

Genom undantag från artikel 5.2 i kommissionens förordning (EEG) nr 2807/83 av den 22 september 1983 om närmare bestämmelser för registrering av uppgifter om medlemsstaternas fångster av fisk skall den tillåtna toleransmarginalen vid uppskattning av de kvantiteter
  europeisk kummel
  i kilogram fångst som förvaras ombord vara
  8 %
  av uppgiften i loggboken.
  Om det inte fastställs någon omräkningskoefficient i gemenskapslagstiftningen skall den koefficient användas som fastställts av den medlemsstat under vars flagg fartyget seglar.

Ändring 21

ARTIKEL 18

De behöriga myndigheterna i en medlemsstat skall se till att alla kvantiteter sydkummel över
  50 kg
  och/eller
  50 kg
  havskräfta som fångats i något av de områden som anges i artikel 1 före försäljning vägs med en våg av den typ som används vid fiskauktioner.

De behöriga myndigheterna i en medlemsstat skall se till att alla kvantiteter sydkummel över
  300 kg
  och/eller
  150 kg
  havskräfta som fångats i något av de områden som anges i artikel 1 före försäljning vägs med en våg av den typ som används vid fiskauktioner.

Ändring 22

ARTIKEL 20, PUNKT 1

1. De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får begära att en kvantitet sydkummel över
  50 kg
  eller havskräfta över
  50 kg
  som fångats inom något av de geografiska områden som anges i artikel 1 och först landats i den medlemsstaten, vägs innan den transporteras vidare från den hamn där den först landats.

1. De behöriga myndigheterna i en medlemsstat får begära att en kvantitet sydkummel över
  300 kg
  eller havskräfta över
  150 kg
  som fångats inom något av de geografiska områden som anges i artikel 1 och först landats i den medlemsstaten, vägs innan den transporteras vidare från den hamn där den först landats.

Ändring 23

ARTIKEL 20, PUNKT 2

2. Genom undantag från artikel 13 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall kvantiteter över
  50 kg
  av sydkummel eller havskräfta som transporteras någon annanstans än landningseller importplats åtföljas av en kopia av en av de deklarationer som anges i artikel 8.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 avseende den transporterade kvantiteten av dessa arter. Undantag enligt artikel 13.4 b i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 skall inte tillämpas.

2. Genom undantag från artikel 13 i förordning (EEG) nr 2847/93 skall kvantiteter över
  300 kg
  av sydkummel eller
  150 kg av
  havskräfta som transporteras någon annanstans än landnings- eller importplats åtföljas av en kopia av en av de deklarationer som anges i artikel 8.1 i förordning (EEG) nr 2847/93 avseende den transporterade kvantiteten av dessa arter. Undantag enligt artikel 13.4 b i rådets förordning (EEG) nr /2847/93 skall inte tillämpas.

Ändring 24

KAPITEL V, ARTIKEL 22

Artikel 29b (förordning (EG) nr 850/98)

KAPITEL 5

Ändringar av förordning (EG) nr 850/98

Artikel 22

Begränsningar av fiske efter havskräfta

Förordning (EG) nr 850/98 ändras på följande sätt:

Följande artikel skall föras in efter artikel 29a:

Artikel 29b

Begränsningar av fiske efter havskräfta

Fiske med bottentrålar och mjärdar skall vara förbjudet inom de geografiska områden som avgränsas av en linje som förbinder följande koordinater:

Ruta 1

| — | latitud 43°35N, longitud 004°45V |
| --- | --- |

—

latitud 43°35N, longitud 004°45V

| — | latitud 43°45N, longitud 004°45V |
| --- | --- |

—

latitud 43°45N, longitud 004°45V

| — | latitud 43°37N, longitud 005°20V |
| --- | --- |

—

latitud 43°37N, longitud 005°20V

| — | latitud 43°55N, longitud 005°20V |
| --- | --- |

—

latitud 43°55N, longitud 005°20V

Ruta 2:

| — | latitud 43°37N, longitud 006°15V |
| --- | --- |

—

latitud 43°37N, longitud 006°15V

| — | latitud 43°50N, longitud 006°15V |
| --- | --- |

—

latitud 43°50N, longitud 006°15V

| — | latitud 44°00N, longitud 006°45V |
| --- | --- |

—

latitud 44°00N, longitud 006°45V

| — | latitud 43°34N, longitud 006°45V |
| --- | --- |

—

latitud 43°34N, longitud 006°45V

Ruta 3:

| — | latitud 42°00N, longitud 009°00V |
| --- | --- |

—

latitud 42°00N, longitud 009°00V

| — | latitud 42°27N, longitud 009°00V |
| --- | --- |

—

latitud 42°27N, longitud 009°00V

| — | latitud 42°27N, longitud 009°30V |
| --- | --- |

—

latitud 42°27N, longitud 009°30V

| — | latitud 42°00N, longitud 009°30V |
| --- | --- |

—

latitud 42°00N, longitud 009°30V

Ruta 4:

| — | latitud 37°45N, longitud 009°00V |
| --- | --- |

—

latitud 37°45N, longitud 009°00V

| — | latitud 38°10N, longitud 009°00V |
| --- | --- |

—

latitud 38°10N, longitud 009°00V

| — | latitud 38°10N, longitud 009°15V |
| --- | --- |

—

latitud 38°10N, longitud 009°15V

| — | latitud 37°45N, longitud 009°20V |
| --- | --- |

—

latitud 37°45N, longitud 009°20V

Ruta 5:

| — | latitud 36°05N, longitud 007°00V |
| --- | --- |

—

latitud 36°05N, longitud 007°00V

| — | latitud 36°35N, longitud 007°00V |
| --- | --- |

—

latitud 36°35N, longitud 007°00V

| — | latitud 36°45N, longitud 007°18V |
| --- | --- |

—

latitud 36°45N, longitud 007°18V

| — | latitud 36°50N, longitud 007°50V |
| --- | --- |

—

latitud 36°50N, longitud 007°50V

| — | latitud 36°25N, longitud 007°50V |
| --- | --- |

—

latitud 36°25N, longitud 007°50V

utgår

Ändring 25

ARTIKEL 22A (ny)

Artikel 22a

Rapport om återhämtningsplanen

Kommissionen skall förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om slutsatserna om tillämpningen av återhämtningsplanen för sydkummel och havskräfta inklusive socioekonomiska uppgifter som hänför sig till planen. Denna rapport skall läggas fram två år efter det att denna förordning trätt i kraft.

Ändring 26

BILAGA

Denna bilaga utgår.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2005)0131

Regional integration i västra Balkan

Europaparlamentets resolution om läget för den regionala integrationen i västra Balkan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens årsrapporter om stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP) i sydöstra Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapporter om stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP) i sydöstra Europa,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om länderna i sydöstra Europa och om SAP, i synnerhet resolutionen av den 20 november 2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om länderna i sydöstra Europa och om SAP, i synnerhet resolutionen av den 20 november 2003 (1),

| — | med beaktande av den kroatiska premiärministerns historiska besök i Serbien och Montenegro den 15 november 2004 och den gemensamma förklaring som då undertecknades, i vilken båda länder understryker sin föresats att gå med i Europeiska unionen och sin önskan att lösa återstående frågor, inbegripet skydd av minoriteter, serbiska flyktingars återvändande till Kroatien och lokalisering av kroater som försvann under kriget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kroatiska premiärministerns historiska besök i Serbien och Montenegro den 15 november 2004 och den gemensamma förklaring som då undertecknades, i vilken båda länder understryker sin föresats att gå med i Europeiska unionen och sin önskan att lösa återstående frågor, inbegripet skydd av minoriteter, serbiska flyktingars återvändande till Kroatien och lokalisering av kroater som försvann under kriget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2004 Europeiska byrån för återuppbyggnad (2) och de muntliga frågor som ställts till rådet (B6-0025/2004) och kommissionen (B6-0026/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2004 Europeiska byrån för återuppbyggnad (2) och de muntliga frågor som ställts till rådet (B6-0025/2004) och kommissionen (B6-0026/2004),

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU inledde 1999 stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP) för länderna i västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro samt den före detta jugoslaviska republiken Makedonien) som sitt främsta bidrag till den stabilitetspakt som anger den strategiska ramen för dessa länders förbindelser med EU och som även inbegriper nya avtalsmässiga relationer (stabiliserings-och associationsavtal (SSA)) och ett biståndsprogram (Cards). |
| --- | --- |

A.

EU inledde 1999 stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP) för länderna i västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro samt den före detta jugoslaviska republiken Makedonien) som sitt främsta bidrag till den stabilitetspakt som anger den strategiska ramen för dessa länders förbindelser med EU och som även inbegriper nya avtalsmässiga relationer (stabiliserings-och associationsavtal (SSA)) och ett biståndsprogram (Cards).

| B. | Bilaterala förbindelser utgör ett komplement till den multilaterala ram inom vilken utvecklingen skall ske av det regionala samarbete och de goda grannförbindelser som är förutsättningar för att medlemskap överhuvudtaget skall komma i fråga. |
| --- | --- |

B.

Bilaterala förbindelser utgör ett komplement till den multilaterala ram inom vilken utvecklingen skall ske av det regionala samarbete och de goda grannförbindelser som är förutsättningar för att medlemskap överhuvudtaget skall komma i fråga.

| C. | Europeiska rådet erkände vid sitt möte i Thessaloniki 2003 klart och tydligt att de länder som deltar i SAP-processen har en roll att spela i Europas framtid och möjlighet att kandidera till EU-medlemskap. |
| --- | --- |

C.

Europeiska rådet erkände vid sitt möte i Thessaloniki 2003 klart och tydligt att de länder som deltar i SAP-processen har en roll att spela i Europas framtid och möjlighet att kandidera till EU-medlemskap.

| D. | Framsteg har gjorts i länderna i fråga men många utmaningar återstår att lösa innan de fullföljt sin övergång till fullt fungerande demokratier och marknadsekonomier, och innan de är i stånd till att utveckla närmare förbindelser med EU. Den roll de har att spela i Europa kan visserligen inte ifrågasättas, men i sista hand står det klart att ytterligare framsteg i denna riktning avhänger de enskilda ländernas förmåga att åstadkomma verkliga förbättringar. |
| --- | --- |

D.

Framsteg har gjorts i länderna i fråga men många utmaningar återstår att lösa innan de fullföljt sin övergång till fullt fungerande demokratier och marknadsekonomier, och innan de är i stånd till att utveckla närmare förbindelser med EU. Den roll de har att spela i Europa kan visserligen inte ifrågasättas, men i sista hand står det klart att ytterligare framsteg i denna riktning avhänger de enskilda ländernas förmåga att åstadkomma verkliga förbättringar.

| E. | Statsförbundet Serbien och Montenegro, upprättat på EU:s initiativ för att främja utvecklingen av demokratiska och ekonomiska reformer och påskynda landets integrering med EU, lever i dagsläget inte upp till dessa förväntningar, och dess parlament slutade i praktiken att fungera den 3 mars 2005. |
| --- | --- |

E.

Statsförbundet Serbien och Montenegro, upprättat på EU:s initiativ för att främja utvecklingen av demokratiska och ekonomiska reformer och påskynda landets integrering med EU, lever i dagsläget inte upp till dessa förväntningar, och dess parlament slutade i praktiken att fungera den 3 mars 2005.

| F. | Syftet med EU:s åtgärder måste vara att skapa ett demokratiskt Kosovo, inte bara för den största folkgruppen utan för samtliga folkgrupper i området. Såväl det pågående stödet som allt framtida stöd måste utgå från denna princip. Situationen i Kosovo och den bristande säkerheten för de serber och andra icke-albaner som återstår bland den bofasta befolkningen, särskilt efter utbrotten av etniskt betingade våldsamheter i mars 2004, har även en negativ inverkan på situationen i Serbien. |
| --- | --- |

F.

Syftet med EU:s åtgärder måste vara att skapa ett demokratiskt Kosovo, inte bara för den största folkgruppen utan för samtliga folkgrupper i området. Såväl det pågående stödet som allt framtida stöd måste utgå från denna princip. Situationen i Kosovo och den bristande säkerheten för de serber och andra icke-albaner som återstår bland den bofasta befolkningen, särskilt efter utbrotten av etniskt betingade våldsamheter i mars 2004, har även en negativ inverkan på situationen i Serbien.

| G. | Bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) följs fortfarande inte i fråga om serbiska och andra flyktingars återvändande till sina hem i Kosovo. |
| --- | --- |

G.

Bestämmelserna i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999) följs fortfarande inte i fråga om serbiska och andra flyktingars återvändande till sina hem i Kosovo.

| H. | Det stora antalet internt fördrivna personer i Serbien och Kroatien utgör ytterligare en ekonomisk börda för de båda länderna. |
| --- | --- |

H.

Det stora antalet internt fördrivna personer i Serbien och Kroatien utgör ytterligare en ekonomisk börda för de båda länderna.

| I. | Förekomsten av statsliknande enheter och det faktum att deras status förblir odefinierad bidrar till regionens instabilitet. |
| --- | --- |

I.

Förekomsten av statsliknande enheter och det faktum att deras status förblir odefinierad bidrar till regionens instabilitet.

| J. | Den institutionella ram som varit gällande sedan Daytonavtalen undergräver livsdugligheten för Bosnien och Hercegovina och utgör ett hinder för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

J.

Den institutionella ram som varit gällande sedan Daytonavtalen undergräver livsdugligheten för Bosnien och Hercegovina och utgör ett hinder för den europeiska integrationen.

| K. | Den misslyckade folkomröstningen i före detta jugoslaviska republiken Makedonien den 7 november 2004 innebär att Ohridavtalet kan genomföras i sin helhet och att den europeiska integrationen har påskyndats. |
| --- | --- |

K.

Den misslyckade folkomröstningen i före detta jugoslaviska republiken Makedonien den 7 november 2004 innebär att Ohridavtalet kan genomföras i sin helhet och att den europeiska integrationen har påskyndats.

| L. | Inledningen av de förestående anslutningsförhandlingarna med Kroatien, när väl åtagandena enligt Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) uppfyllts, bör ses som en positiv signal till samtliga länder i regionen om deras europeiska framtidsutsikter. |
| --- | --- |

L.

Inledningen av de förestående anslutningsförhandlingarna med Kroatien, när väl åtagandena enligt Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) uppfyllts, bör ses som en positiv signal till samtliga länder i regionen om deras europeiska framtidsutsikter.

| M. | Före detta jugoslaviska republiken Makedonien har också lämnat in sin ansökan om medlemskap och förväntas så småningom motta ett yttrande från kommissionen. |
| --- | --- |

M.

Före detta jugoslaviska republiken Makedonien har också lämnat in sin ansökan om medlemskap och förväntas så småningom motta ett yttrande från kommissionen.

| 1. | Europaparlamentet understryker att västra Balkan utgör en för EU högt prioriterad region, i enlighet med den europeiska säkerhetsstrategi som antogs i december 2003, och att framtiden för denna region med all säkerhet kommer att formas inom ramen för Europas fortsatta integrering, dock på ett sätt som till mycket stor del är beroende av länderna själva i regionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att västra Balkan utgör en för EU högt prioriterad region, i enlighet med den europeiska säkerhetsstrategi som antogs i december 2003, och att framtiden för denna region med all säkerhet kommer att formas inom ramen för Europas fortsatta integrering, dock på ett sätt som till mycket stor del är beroende av länderna själva i regionen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att det politiska ansvarstagandet för och kunskapen om de tekniska mekanismerna för europeisk integration spelar en viktig roll, men att de berörda institutionerna måste stärkas, i synnerhet de folkvalda organen (i länderna i regionen). Parlamentet erkänner att detta kommer att kräva en avsevärd ekonomisk satsning utöver den som redan gjorts. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att det politiska ansvarstagandet för och kunskapen om de tekniska mekanismerna för europeisk integration spelar en viktig roll, men att de berörda institutionerna måste stärkas, i synnerhet de folkvalda organen (i länderna i regionen). Parlamentet erkänner att detta kommer att kräva en avsevärd ekonomisk satsning utöver den som redan gjorts.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den ekonomiska och sociala situationen i området, och understryker att en lösning på denna utomordentligt viktiga fråga är en grundförutsättning för dessa länders stabila utveckling. Parlamentet uppmanar härvidlag samtliga regeringar och EU som helhet att ge den sociala och ekonomiska utvecklingen hög prioritet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den ekonomiska och sociala situationen i området, och understryker att en lösning på denna utomordentligt viktiga fråga är en grundförutsättning för dessa länders stabila utveckling. Parlamentet uppmanar härvidlag samtliga regeringar och EU som helhet att ge den sociala och ekonomiska utvecklingen hög prioritet.

| 4. | Europaparlamentet erinrar om att stats- och regeringscheferna för Bosnien och Hercegovina, Kroatien samt Serbien och Montenegro vid ett toppmöte i juli 2002 antog en gemensam förklaring om genomförandet av Daytonavtalet, vari de slog fast att gränserna inte får rubbas, flyktingar skall uppmuntras att återvända och att samarbetet om europeisk integration skall främjas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar om att stats- och regeringscheferna för Bosnien och Hercegovina, Kroatien samt Serbien och Montenegro vid ett toppmöte i juli 2002 antog en gemensam förklaring om genomförandet av Daytonavtalet, vari de slog fast att gränserna inte får rubbas, flyktingar skall uppmuntras att återvända och att samarbetet om europeisk integration skall främjas.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det bilaterala avtal om skydd av minoriteter som Kroatien och statsförbundet Serbien och Montenegro ingick den 15 november 2004 varigenom bägge parter bekräftade sin beredvillighet erkänna de nationella minoriteterna som tillgångar som berikar det egna samhället. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det bilaterala avtal om skydd av minoriteter som Kroatien och statsförbundet Serbien och Montenegro ingick den 15 november 2004 varigenom bägge parter bekräftade sin beredvillighet erkänna de nationella minoriteterna som tillgångar som berikar det egna samhället.

Bosnien och Hercegovina

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det tio år efter det att Daytonavtalet undertecknades ännu återstår att finna lösningar på centrala politiska problem, samtidigt som djupa skiljelinjer delar landet och den politiska stabilitet som råder är bräcklig. Parlamentet anser att det finns ett trängande behov av nya politiska initiativ för att på gräsrotsnivå involvera de tre befolkningsgrupper som lever i området i det politiska livet så att de kan leva i en hållbar fred som grannar. Parlamentet understryker därför vikten av en översyn av Daytonavtalen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att det tio år efter det att Daytonavtalet undertecknades ännu återstår att finna lösningar på centrala politiska problem, samtidigt som djupa skiljelinjer delar landet och den politiska stabilitet som råder är bräcklig. Parlamentet anser att det finns ett trängande behov av nya politiska initiativ för att på gräsrotsnivå involvera de tre befolkningsgrupper som lever i området i det politiska livet så att de kan leva i en hållbar fred som grannar. Parlamentet understryker därför vikten av en översyn av Daytonavtalen.

| 7. | Europaparlamentet uppmärksammar de prioriterade frågor som ännu inte lösts: fullt samarbete med ICTY, säkerhetsfrågor, institutionell utveckling, infrastruktur och energiförsörjning. Parlamentet välkomnar EU:s beslut att överta SFOR:s fredsbevarande operationer som idag leds av Nato men vars mandat löpte ut den 2 december 2004, och understryker i detta sammanhang den oerhört viktiga roll som tillfaller EU:s hittills största militära uppdrag, inte minst när det gäller att göra EU mer synligt i Bosnien. Parlamentet noterar att EU därmed blir den främsta internationella aktören i Bosnien, med förfogande inte bara över militära utan även civila instrument, häribland bistånd, handel och politisk dialog. Parlamentet påpekar i detta sammanhang det motsägelsefulla i att vissa politiska krafter i Bosnien och Hercegovina som öppet deklarerat sitt stöd till den europeiska integrationen samtidigt motarbetar de viktiga reformer som måste göras för att statsbildningen skall kunna fungera. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmärksammar de prioriterade frågor som ännu inte lösts: fullt samarbete med ICTY, säkerhetsfrågor, institutionell utveckling, infrastruktur och energiförsörjning. Parlamentet välkomnar EU:s beslut att överta SFOR:s fredsbevarande operationer som idag leds av Nato men vars mandat löpte ut den 2 december 2004, och understryker i detta sammanhang den oerhört viktiga roll som tillfaller EU:s hittills största militära uppdrag, inte minst när det gäller att göra EU mer synligt i Bosnien. Parlamentet noterar att EU därmed blir den främsta internationella aktören i Bosnien, med förfogande inte bara över militära utan även civila instrument, häribland bistånd, handel och politisk dialog. Parlamentet påpekar i detta sammanhang det motsägelsefulla i att vissa politiska krafter i Bosnien och Hercegovina som öppet deklarerat sitt stöd till den europeiska integrationen samtidigt motarbetar de viktiga reformer som måste göras för att statsbildningen skall kunna fungera.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU är redo att ta på sig ett större ansvar för att säkra stabilitet i Bosnien och Hercegovina än vad det gjort tidigare, och konstaterar att EU:s största militära uppdrag EUFOR utgör ett komplement till EU:s polisiära uppdrag i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet vill därför betona att övertagandet i december 2004 av det fredsbevarande uppdrag som tillvaratagits av den Nato-ledda, internationella fredsstyrkan SFOR utgör en viktig möjlighet till ytterligare framsteg tio år efter det att Daytonavtalet undertecknades. Härvid omfattas såväl militära som polisiära insatser. Rådet uppmanas att garantera maximal samordning mellan de många olika aktörerna och att se till att Europaparlamentet blir välunderrättat och erhåller specifika upplysningar om EUFOR. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att EU är redo att ta på sig ett större ansvar för att säkra stabilitet i Bosnien och Hercegovina än vad det gjort tidigare, och konstaterar att EU:s största militära uppdrag EUFOR utgör ett komplement till EU:s polisiära uppdrag i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet vill därför betona att övertagandet i december 2004 av det fredsbevarande uppdrag som tillvaratagits av den Nato-ledda, internationella fredsstyrkan SFOR utgör en viktig möjlighet till ytterligare framsteg tio år efter det att Daytonavtalet undertecknades. Härvid omfattas såväl militära som polisiära insatser. Rådet uppmanas att garantera maximal samordning mellan de många olika aktörerna och att se till att Europaparlamentet blir välunderrättat och erhåller specifika upplysningar om EUFOR.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av det direktorat för europeisk integration som nyligen inrättats av regeringen för Bosnien och Hercegovina. Medan parlamentet erkänner den positiva utveckling som har skett erinrar det om betydelsen av att myndigheterna fortsätter att följa reformprocessen och uppmärksammar sådana prioriterade områden som att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, spåra de många krigsförbrytare som fortfarande är på fri fot och ta itu med de problem som följer av den kritiskt svaga ekonomin, de dryga omkostnader som krävs för att hålla igång landets förvaltning och den bristande administrativa kapaciteten i allmänhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförs av det direktorat för europeisk integration som nyligen inrättats av regeringen för Bosnien och Hercegovina. Medan parlamentet erkänner den positiva utveckling som har skett erinrar det om betydelsen av att myndigheterna fortsätter att följa reformprocessen och uppmärksammar sådana prioriterade områden som att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, spåra de många krigsförbrytare som fortfarande är på fri fot och ta itu med de problem som följer av den kritiskt svaga ekonomin, de dryga omkostnader som krävs för att hålla igång landets förvaltning och den bristande administrativa kapaciteten i allmänhet.

| 10. | Europaparlamentet beklagar det beslut som Förenta staterna tagit - och som trädde i kraft i juni 2003 - enligt vilket amerikanska medborgare i Bosnien beviljas immunitet från åtal av Internationella brottsmålsdomstolen (ICC) i Haag efter det att det ratificerats av Bosnien och Hercegovinas parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar det beslut som Förenta staterna tagit - och som trädde i kraft i juni 2003 - enligt vilket amerikanska medborgare i Bosnien beviljas immunitet från åtal av Internationella brottsmålsdomstolen (ICC) i Haag efter det att det ratificerats av Bosnien och Hercegovinas parlament.

| 11. | Europaparlamentet uppmuntrar de bosniska myndigheterna, särskilt regeringen i Republika Srpska, att samarbeta fullt ut med ICTY i samband med efterforskningarna om personer åtalade för krigsförbrytelser och stöder - om det blir aktuellt - en framtida inbjudan till Bosnien att delta i programmet Partnerskap för fred. Europaparlamentet understryker att bland de frågor som ännu inte lösts är den allvarligaste det faktum att krigsförbrytare ännu går ostraffade och inte utan vidare kan utlämnas. Detta utgör ett hinder för försoningsarbetet och utvecklingen av ömsesidigt förtroende hos de berörda befolkningsgrupperna. Myndigheter på samtliga nivåer i Bosnien och Hercegovina liksom det civila samhället, ortodoxa kyrkan och andra ansvariga aktörer uppmanas att göra sitt yttersta för att se till att både Mladic och Karadic ställs inför rätta vid ICTY. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att polisen i Republika Srpska häktat åtta personer med hjälp av lokala häktningsorder för krigsförbrytelser och att rådet beslutat att frysa tillgångarna för ett växande antal personer som åtalats för krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmuntrar de bosniska myndigheterna, särskilt regeringen i Republika Srpska, att samarbeta fullt ut med ICTY i samband med efterforskningarna om personer åtalade för krigsförbrytelser och stöder - om det blir aktuellt - en framtida inbjudan till Bosnien att delta i programmet Partnerskap för fred. Europaparlamentet understryker att bland de frågor som ännu inte lösts är den allvarligaste det faktum att krigsförbrytare ännu går ostraffade och inte utan vidare kan utlämnas. Detta utgör ett hinder för försoningsarbetet och utvecklingen av ömsesidigt förtroende hos de berörda befolkningsgrupperna. Myndigheter på samtliga nivåer i Bosnien och Hercegovina liksom det civila samhället, ortodoxa kyrkan och andra ansvariga aktörer uppmanas att göra sitt yttersta för att se till att både Mladic och Karadic ställs inför rätta vid ICTY. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att polisen i Republika Srpska häktat åtta personer med hjälp av lokala häktningsorder för krigsförbrytelser och att rådet beslutat att frysa tillgångarna för ett växande antal personer som åtalats för krigsförbrytelser.

| 12. | Europaparlamentet är djupt oroat över att forskare från FN:s miljöprogram UNEP konstaterat att vatten- och markprover insamlade från vissa områden i Bosnien och Hercegovina förorenats av utarmat uran, och uttrycker sin oro över bristen på åtgärder trots UNEP:s rekommendationer att de förorenade områdena saneras. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet är djupt oroat över att forskare från FN:s miljöprogram UNEP konstaterat att vatten- och markprover insamlade från vissa områden i Bosnien och Hercegovina förorenats av utarmat uran, och uttrycker sin oro över bristen på åtgärder trots UNEP:s rekommendationer att de förorenade områdena saneras.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att elproducenter i Bosnien och Hercegovina, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro åter kopplats till Västeuropas UCTE-nät efter att ha kopplats ifrån detta 1991. Parlamentet anser att återföreningen av den bosniska marknaden, som varit delad mellan federationen och Republika Srpska, kommer att stimulera den ekonomiska återhämtningen i Bosnien. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att elproducenter i Bosnien och Hercegovina, Kroatien, före detta jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro åter kopplats till Västeuropas UCTE-nät efter att ha kopplats ifrån detta 1991. Parlamentet anser att återföreningen av den bosniska marknaden, som varit delad mellan federationen och Republika Srpska, kommer att stimulera den ekonomiska återhämtningen i Bosnien.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att den höge representantens kontor fortfarande behövs i Bosnien och Hercegovina, och kräver större insyn och ett större mått av parlamentarisk kontroll (för Europaparlamentet) beträffande dess verksamhet och beslut, inte minst i ljuset av planerna på att steg för steg överföra ansvaret för kontorets verksamhet till myndigheterna i Bosnien och Hercegovina. I detta sammanhang uppmanas den höge representanten att inte överanvända de s.k. Bonnbefogenheterna, eftersom dessa styrelseformer undergräver upprättandet av en rättsstat i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att den höge representantens kontor fortfarande behövs i Bosnien och Hercegovina, och kräver större insyn och ett större mått av parlamentarisk kontroll (för Europaparlamentet) beträffande dess verksamhet och beslut, inte minst i ljuset av planerna på att steg för steg överföra ansvaret för kontorets verksamhet till myndigheterna i Bosnien och Hercegovina. I detta sammanhang uppmanas den höge representanten att inte överanvända de s.k. Bonnbefogenheterna, eftersom dessa styrelseformer undergräver upprättandet av en rättsstat i Bosnien och Hercegovina.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa de politiska grupperingarna i landet att i samförstånd reformera den politiska ram enligt vad som anges i Daytonavtalet för att skapa effektivt fungerande förvaltningsstrukturer i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hjälpa de politiska grupperingarna i landet att i samförstånd reformera den politiska ram enligt vad som anges i Daytonavtalet för att skapa effektivt fungerande förvaltningsstrukturer i Bosnien och Hercegovina.

Serbien och Montenegro

| 16. | Europaparlamentet påpekar att de kommande två åren kommer att bli avgörande för statsförbundet i Serbien och Montenegro, eftersom en avgörande faktor för stabiliteten i regionen som helhet är att man finner en lösning som båda parter är nöjda med. Parlamentet upprepar att EU bör stå redo att hjälpa Serbien och Montenegro att utarbeta en hållbar lösning härvidlag, samtidigt som det bör förhålla sig neutralt i frågan om vilken form denna relation bör få. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att de kommande två åren kommer att bli avgörande för statsförbundet i Serbien och Montenegro, eftersom en avgörande faktor för stabiliteten i regionen som helhet är att man finner en lösning som båda parter är nöjda med. Parlamentet upprepar att EU bör stå redo att hjälpa Serbien och Montenegro att utarbeta en hållbar lösning härvidlag, samtidigt som det bör förhålla sig neutralt i frågan om vilken form denna relation bör få.

| 17. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande brister i Serbiens beredvillighet att samarbeta med ICTY, och uppmanar myndigheterna att gå vidare med reformen av polisen och militären, särskilt underrättelsetjänsten. Parlamentet välkomnar att åtalade högt uppsatta krigsförbrytare nyligen överlämnade sig till ICTY och förväntar sig att de serbiska myndigheterna skall påskynda sitt samarbete med ICTY. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet beklagar att det fortfarande brister i Serbiens beredvillighet att samarbeta med ICTY, och uppmanar myndigheterna att gå vidare med reformen av polisen och militären, särskilt underrättelsetjänsten. Parlamentet välkomnar att åtalade högt uppsatta krigsförbrytare nyligen överlämnade sig till ICTY och förväntar sig att de serbiska myndigheterna skall påskynda sitt samarbete med ICTY.

| 18. | Europaparlamentet påminner regeringen i Serbien och Montenegro om att respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna, inbegripet de etniska och nationella minoriteternas rättigheter, ingår bland Köpenhamnskriterierna och utgör en ovillkorlig förutsättning för att landet skall involveras ytterligare i den stabiliserings- och associeringsprocess som i slutändan kan leda till EU-medlemskap. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner regeringen i Serbien och Montenegro om att respekten för de grundläggande fri- och rättigheterna, inbegripet de etniska och nationella minoriteternas rättigheter, ingår bland Köpenhamnskriterierna och utgör en ovillkorlig förutsättning för att landet skall involveras ytterligare i den stabiliserings- och associeringsprocess som i slutändan kan leda till EU-medlemskap.

| 19. | Europaparlamentet noterar de resultat Europaparlamentets ad hoc-delegation till Vojvodina kommit fram till och dess rapport om de etniska och sociala spänningarna i provinsen. Parlamentet påminner de serbiska myndigheterna om deras skyldighet att garantera lag och ordning i hela landet och för samtliga invånare. Vojvodina har en potential att bli en förebild för resten av Serbien om fredlig samexistens mellan de många olika etniska grupperna garanteras, och det skulle kunna dra full nytta av regionala och gränsöverskridande program som EU tar initiativ till eller bistår. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar de resultat Europaparlamentets ad hoc-delegation till Vojvodina kommit fram till och dess rapport om de etniska och sociala spänningarna i provinsen. Parlamentet påminner de serbiska myndigheterna om deras skyldighet att garantera lag och ordning i hela landet och för samtliga invånare. Vojvodina har en potential att bli en förebild för resten av Serbien om fredlig samexistens mellan de många olika etniska grupperna garanteras, och det skulle kunna dra full nytta av regionala och gränsöverskridande program som EU tar initiativ till eller bistår.

Kosovo

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda och avsluta sitt arbete när det gäller genomförbarhetsstudien, för att så snart som möjligt kunna inleda förhandlingarna som skall leda till ett stabiliserings- och associeringsavtal med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda och avsluta sitt arbete när det gäller genomförbarhetsstudien, för att så snart som möjligt kunna inleda förhandlingarna som skall leda till ett stabiliserings- och associeringsavtal med Europeiska unionen.

| 21. | Europaparlamentet erkänner att framtida beslut om Kosovos status kommer att få politiska följder för Serbien, och inbjuder därför Belgrad och Pristina att inleda en konstruktiv dialog och finna en konstruktiv lösning för Kosovos framtid. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet erkänner att framtida beslut om Kosovos status kommer att få politiska följder för Serbien, och inbjuder därför Belgrad och Pristina att inleda en konstruktiv dialog och finna en konstruktiv lösning för Kosovos framtid.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar före detta premiärministern i Kosovo Ramush Haradinajs beslut att avgå och överlämna sig till ICTY. Förhoppningsvis kommer denna frivilliga inställelse att bli till förebild för andra åtalade krigsförbrytare i regionen och öka respekten för och anseendet hos domstolen i Haag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar före detta premiärministern i Kosovo Ramush Haradinajs beslut att avgå och överlämna sig till ICTY. Förhoppningsvis kommer denna frivilliga inställelse att bli till förebild för andra åtalade krigsförbrytare i regionen och öka respekten för och anseendet hos domstolen i Haag.

| 23. | Europaparlamentet noterar resultaten från de nyligen (23 oktober 2004) hållna valen men beklagar det låga valdeltagandet och i synnerhet att den serbiska minoriteten i Kosovo massbojkottade valen, vilket visar att området fortfarande är djupt splittrat. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar resultaten från de nyligen (23 oktober 2004) hållna valen men beklagar det låga valdeltagandet och i synnerhet att den serbiska minoriteten i Kosovo massbojkottade valen, vilket visar att området fortfarande är djupt splittrat.

| 24. | Europaparlamentet är medvetet om att en översyn av genomförandet av standarderna kommer att göras vid halvårsskiftet 2005 i syfte att fatta beslut om att eventuellt inleda diskussioner om Kosovos framtida status. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är medvetet om att en översyn av genomförandet av standarderna kommer att göras vid halvårsskiftet 2005 i syfte att fatta beslut om att eventuellt inleda diskussioner om Kosovos framtida status.

| 25. | Europaparlamentet förväntar sig att rådet, i synnerhet den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och kommissionen till fullo tar sitt ansvar tillsammans med FN, Förenta staterna, Nato och samtliga övriga berörda aktörer för att bereda marken för de kommande samtalen om Kosovos framtid. Det är mycket viktigt i detta sammanhang att samtliga parter är fullt medvetna om den gemensamma europeiska framtiden för hela regionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet förväntar sig att rådet, i synnerhet den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och kommissionen till fullo tar sitt ansvar tillsammans med FN, Förenta staterna, Nato och samtliga övriga berörda aktörer för att bereda marken för de kommande samtalen om Kosovos framtid. Det är mycket viktigt i detta sammanhang att samtliga parter är fullt medvetna om den gemensamma europeiska framtiden för hela regionen.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta ledningen när det gäller att förbereda förhandlingarna om den slutliga statusen och att på förhand, i syfte att påskynda processen, utesluta följande alternativ:






  — | Återgång till ett konstitutionellt förhållande till Serbien och Montenegro. |
| --- | --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta ledningen när det gäller att förbereda förhandlingarna om den slutliga statusen och att på förhand, i syfte att påskynda processen, utesluta följande alternativ:

—

Återgång till ett konstitutionellt förhållande till Serbien och Montenegro.

| — | Förening med Albanien eller någon annan stat eller något annat territorium i regionen. |
| --- | --- |

—

Förening med Albanien eller någon annan stat eller något annat territorium i regionen.

| — | Delning av Kosovo. |
| --- | --- |

—

Delning av Kosovo.

| 27. | Europaparlamentet kräver emellertid att Kosovos myndigheter vidtar kraftfulla åtgärder för att öka säkerheten för alla medborgare i Kosovo. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet kräver emellertid att Kosovos myndigheter vidtar kraftfulla åtgärder för att öka säkerheten för alla medborgare i Kosovo.

| 28. | Europaparlamentet erkänner att stabiliserings- och associeringsprocessens vägledningssystem (STM) spelar en viktig roll som stöd för Kosovos ansträngningar att genomföra EU-kompatibla strukturreformer och för att förbereda för en framtid för Kosovo inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet erkänner att stabiliserings- och associeringsprocessens vägledningssystem (STM) spelar en viktig roll som stöd för Kosovos ansträngningar att genomföra EU-kompatibla strukturreformer och för att förbereda för en framtid för Kosovo inom Europeiska unionen.

| 29. | Europaparlamentet påpekar att det mer än fem år efter konflikten ännu råder oklarhet om 3 500 kosovoalbaners öde. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att samarbeta aktivt genom att tillhandahålla alla upplysningar om de saknade personerna, och uppmanar även myndigheterna i Kosovo att tillhandahålla alla upplysningar om de 500 kosovoserber som fortfarande saknas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påpekar att det mer än fem år efter konflikten ännu råder oklarhet om 3 500 kosovoalbaners öde. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att samarbeta aktivt genom att tillhandahålla alla upplysningar om de saknade personerna, och uppmanar även myndigheterna i Kosovo att tillhandahålla alla upplysningar om de 500 kosovoserber som fortfarande saknas.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Kosovo att respektera den serbiska befolkningens rättigheter, underlätta serbiska och andra icke-albanska flyktingars återvändande, följa resolution 1244 som antagits av FN:s säkerhetsråd (1999) och att på strängast möjliga sätt bekämpa den organiserade brottsligheten och narkotikahandeln. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Kosovo att respektera den serbiska befolkningens rättigheter, underlätta serbiska och andra icke-albanska flyktingars återvändande, följa resolution 1244 som antagits av FN:s säkerhetsråd (1999) och att på strängast möjliga sätt bekämpa den organiserade brottsligheten och narkotikahandeln.

Albanien

| 31. | Europaparlamentet oroas över det problematiska politiska klimatet i Albanien där spänningar inom regeringspartiet lett till en splittring inom partiet, och beklagar den albanska regeringens handlingsförlamning. Parlamentet förväntar sig att alla politiska partier vidtar konkreta åtgärder för att förbättra det politiska klimatet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet oroas över det problematiska politiska klimatet i Albanien där spänningar inom regeringspartiet lett till en splittring inom partiet, och beklagar den albanska regeringens handlingsförlamning. Parlamentet förväntar sig att alla politiska partier vidtar konkreta åtgärder för att förbättra det politiska klimatet.

| 32. | Europaparlamentet understryker behovet att förbättra Albaniens administrativa kapacitet och stärka kampen mot godtyckliga åtgärder från myndigheternas sida. Parlamentet rekommenderar att ytterligare åtgärder vidtas för att ställa de medel till förfogande som krävs för att bekämpa korruption, organiserad brottslighet samt handel med människor, vapen och narkotika. Parlamentet efterlyser förbättringar som syftar till inrättandet av ett oberoende och effektivt rättssystem, särskilt utvecklingen av en fungerande rättsordning för den administrativa sektorn. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker behovet att förbättra Albaniens administrativa kapacitet och stärka kampen mot godtyckliga åtgärder från myndigheternas sida. Parlamentet rekommenderar att ytterligare åtgärder vidtas för att ställa de medel till förfogande som krävs för att bekämpa korruption, organiserad brottslighet samt handel med människor, vapen och narkotika. Parlamentet efterlyser förbättringar som syftar till inrättandet av ett oberoende och effektivt rättssystem, särskilt utvecklingen av en fungerande rättsordning för den administrativa sektorn.

| 33. | Europaparlamentet erkänner att Albaniens roll i kampen mot den organiserade brottsligheten gör landet till en viktig aktör även i stabiliseringen av regionen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet erkänner att Albaniens roll i kampen mot den organiserade brottsligheten gör landet till en viktig aktör även i stabiliseringen av regionen.

| 34. | Europaparlamentet är medvetet om att det ännu återstår mycket att göra för att utveckla den ekonomiska sektorn (exempelvis lever en fjärdedel av befolkning under fattigdomsgränsen) och för att bekämpa korruptionen och öka insynen. Europaparlamentet vill uppmärksamma den svåra situation som råder inom utbildningssektorn, särskilt med hänsyn till det akuta behovet att garantera lika utbildningsmöjligheter för barn i landets alla delar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är medvetet om att det ännu återstår mycket att göra för att utveckla den ekonomiska sektorn (exempelvis lever en fjärdedel av befolkning under fattigdomsgränsen) och för att bekämpa korruptionen och öka insynen. Europaparlamentet vill uppmärksamma den svåra situation som råder inom utbildningssektorn, särskilt med hänsyn till det akuta behovet att garantera lika utbildningsmöjligheter för barn i landets alla delar.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering och myndigheter att respektera den grekiska minoritetens rättigheter, och betonar att respekten för de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter är en förutsättning för vidare framsteg i förhandlingarna om stabiliserings- och associeringsavtalet samt Albaniens europeiska framtidsperspektiv. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering och myndigheter att respektera den grekiska minoritetens rättigheter, och betonar att respekten för de mänskliga rättigheterna och minoriteternas rättigheter är en förutsättning för vidare framsteg i förhandlingarna om stabiliserings- och associeringsavtalet samt Albaniens europeiska framtidsperspektiv.

Före detta jugoslaviska republiken Makedonien

| 36. | Europaparlamentet anser att den före detta jugoslaviska republiken Makedoniens fulla deltagande i den europeiska integrationsprocessen kommer att gynna inte bara landet i sig utan hela regionen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att den före detta jugoslaviska republiken Makedoniens fulla deltagande i den europeiska integrationsprocessen kommer att gynna inte bara landet i sig utan hela regionen.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar svaret från regeringen i före detta jugoslaviska republiken Makedonien på kommissionens frågeformulär om politiska och ekonomiska frågor samt gemenskapens regelverk och förväntar sig att kommissionen avger sitt yttrande om före detta jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan om medlemskap i EU så snart som möjligt. Parlamentet betonar att landet kommer att uppmuntras att uppnå ytterligare resultat i reformprocessen om det erhåller kandidatstatus vid Europeiska rådets möte i december 2005 och att stabiliteten i regionen kommer att stärkas. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar svaret från regeringen i före detta jugoslaviska republiken Makedonien på kommissionens frågeformulär om politiska och ekonomiska frågor samt gemenskapens regelverk och förväntar sig att kommissionen avger sitt yttrande om före detta jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan om medlemskap i EU så snart som möjligt. Parlamentet betonar att landet kommer att uppmuntras att uppnå ytterligare resultat i reformprocessen om det erhåller kandidatstatus vid Europeiska rådets möte i december 2005 och att stabiliteten i regionen kommer att stärkas.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar regeringens ansträngningar att genomföra de decentraliseringsreformer som stipuleras i det ramavtal som undertecknades 2001 i Ohrid och välkomnar resultatet av den folkomröstning som hölls i november 2004 och som gav uttryck för det stöd som finns för landets europeiska kurs och som skapar underlag för ytterligare reformer. Parlamentet påpekar att den före detta jugoslaviska republiken Makedonien bör stödjas på ett adekvat sätt genom EU:s stödprogram och att dessa bör ”decentraliseras” ytterligare på så sätt att den fackkunskap som landets nationella och lokala myndigheter förfogar över utnyttjas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar regeringens ansträngningar att genomföra de decentraliseringsreformer som stipuleras i det ramavtal som undertecknades 2001 i Ohrid och välkomnar resultatet av den folkomröstning som hölls i november 2004 och som gav uttryck för det stöd som finns för landets europeiska kurs och som skapar underlag för ytterligare reformer. Parlamentet påpekar att den före detta jugoslaviska republiken Makedonien bör stödjas på ett adekvat sätt genom EU:s stödprogram och att dessa bör ”decentraliseras” ytterligare på så sätt att den fackkunskap som landets nationella och lokala myndigheter förfogar över utnyttjas.

| 39. | Europaparlamentet beklagar att det vid vårens lokalval enligt OSSE:s valövervakare förekom oegentligheter och uppmanar myndigheterna i före detta jugoslaviska republiken Makedonien att omedelbart vidta de åtgärder som behövs för att valstandarderna skall överensstämma med kraven från Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet beklagar att det vid vårens lokalval enligt OSSE:s valövervakare förekom oegentligheter och uppmanar myndigheterna i före detta jugoslaviska republiken Makedonien att omedelbart vidta de åtgärder som behövs för att valstandarderna skall överensstämma med kraven från Office for Democratic Institutions and Human Rights (ODIHR).

| 40. | Europaparlamentet anser att den misslyckade folkomröstningen för att fastställa möjligheten att genomföra en territoriell delning garanterar fortsatt försoning mellan de två största folkgrupperna, i enlighet med Ohridavtalets målsättning att göra före detta jugoslaviska republiken Makedonien till en modell för fredlig samexistens och bidra till hela regionens stabilisering. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att den misslyckade folkomröstningen för att fastställa möjligheten att genomföra en territoriell delning garanterar fortsatt försoning mellan de två största folkgrupperna, i enlighet med Ohridavtalets målsättning att göra före detta jugoslaviska republiken Makedonien till en modell för fredlig samexistens och bidra till hela regionens stabilisering.

| 41. | Europaparlamentet anser att de olika EU-organ som verkar i den före detta jugoslaviska republiken Makedonien skall förbättra sin samordning. Kommissionen bör spela en central roll i detta avseende vid genomförandet av EU:s åtgärder i landet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att de olika EU-organ som verkar i den före detta jugoslaviska republiken Makedonien skall förbättra sin samordning. Kommissionen bör spela en central roll i detta avseende vid genomförandet av EU:s åtgärder i landet.

| 42. | Europaparlamentet anser att en grundläggande faktor i samarbetet mellan EU och Makedonien är att fullt ut stödja ICC. Parlamentet påpekar i detta sammanhang, med tanke på före detta jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan om medlemskap, att det så kallade undantagsavtalet mellan före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Förenta staterna som undertecknades 2003 bör annuleras. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att en grundläggande faktor i samarbetet mellan EU och Makedonien är att fullt ut stödja ICC. Parlamentet påpekar i detta sammanhang, med tanke på före detta jugoslaviska republiken Makedoniens ansökan om medlemskap, att det så kallade undantagsavtalet mellan före detta jugoslaviska republiken Makedonien och Förenta staterna som undertecknades 2003 bör annuleras.

| 43. | Europaparlamentet beklagar att det enligt OSSE:s rapporter om lokalvalen observerades oegentligheter i ett antal kommuner. Myndigheterna uppmanas därför att vidta ytterligare åtgärder som behövs för att stärka valprocedurerna i framtiden, särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet beklagar att det enligt OSSE:s rapporter om lokalvalen observerades oegentligheter i ett antal kommuner. Myndigheterna uppmanas därför att vidta ytterligare åtgärder som behövs för att stärka valprocedurerna i framtiden, särskilt på lokal nivå.

Kroatien

| 44. | Europaparlamentet välkomnar beslutet av den 18 juni 2004 (3) att tillerkänna Kroatien status som kandidatland. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar beslutet av den 18 juni 2004 (3) att tillerkänna Kroatien status som kandidatland.

| 45. | Europaparlamentet noterar rådets beslut att skjuta upp inledandet av anslutningsförhandlingar med Kroatien eftersom det saknas en gemensam överenskommelse om detta lands fullständiga samarbete med ICTY. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar rådets beslut att skjuta upp inledandet av anslutningsförhandlingar med Kroatien eftersom det saknas en gemensam överenskommelse om detta lands fullständiga samarbete med ICTY.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende rådets beslut att anpassa förhandlingsramen med Kroatien och uppmanar den kroatiska regeringen att göra sitt yttersta för att bevisa att den fullt ut samarbetar med ICTY. Parlamentet anser att detta är ett grundläggande test för alla länder i regionen och uttrycker sitt fulla stöd för det svåra arbete ICTY utför. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar i detta avseende rådets beslut att anpassa förhandlingsramen med Kroatien och uppmanar den kroatiska regeringen att göra sitt yttersta för att bevisa att den fullt ut samarbetar med ICTY. Parlamentet anser att detta är ett grundläggande test för alla länder i regionen och uttrycker sitt fulla stöd för det svåra arbete ICTY utför.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att lösa återstående gränstvister i dialog med Slovenien och att undvika unilaterala handlingar avsedda att påverka fastställandet av den slovensk-kroatiska gränsen och åstadkomma en gränsdragning utan samtycke samt att göra sitt bästa för att uppmuntra och hjälpa flyktingar att återvända. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar Kroatien att lösa återstående gränstvister i dialog med Slovenien och att undvika unilaterala handlingar avsedda att påverka fastställandet av den slovensk-kroatiska gränsen och åstadkomma en gränsdragning utan samtycke samt att göra sitt bästa för att uppmuntra och hjälpa flyktingar att återvända.

| 48. | Europaparlamentet noterar den kroatiska premiärministern Sanaders officiella besök i Belgrad i november 2004, det första besöket i sitt slag sedan det före detta Jugoslaviens sammanbrott. Parlamentet konstaterar att premiärminister Sanader och Serbien och Montenegros president Marovic undertecknade avtal om nationella minoriteter och om tekniskt och vetenskapligt samarbete samt att de enades om att i framtiden bör såväl Kroatien som Serbien och Montenegro ingå som medlemsstater i EU. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar den kroatiska premiärministern Sanaders officiella besök i Belgrad i november 2004, det första besöket i sitt slag sedan det före detta Jugoslaviens sammanbrott. Parlamentet konstaterar att premiärminister Sanader och Serbien och Montenegros president Marovic undertecknade avtal om nationella minoriteter och om tekniskt och vetenskapligt samarbete samt att de enades om att i framtiden bör såväl Kroatien som Serbien och Montenegro ingå som medlemsstater i EU.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att på ett avgörande sätt göra en insats för att flyktingar skall kunna återvända hem och för att garantera att det hålls rättvisa och effektiva rättegångar i mål som rör krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att på ett avgörande sätt göra en insats för att flyktingar skall kunna återvända hem och för att garantera att det hålls rättvisa och effektiva rättegångar i mål som rör krigsförbrytelser.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att så snart som möjligt skicka övervakningsgruppen till Kroatien, så att ett tillförlitligt beslutsunderlag kan presenteras vid nästa rådsmöte. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att så snart som möjligt skicka övervakningsgruppen till Kroatien, så att ett tillförlitligt beslutsunderlag kan presenteras vid nästa rådsmöte.

Allmänna punkter

| 51. | Europaparlamentet anser att de internationella åtgärderna i regionen bör samordnas på ett bättre sätt. Parlamentet konstaterar att med ett flertal aktörer verksamma i regionen finns det behov av att specificera och avgränsa deras respektive behörighetsområden. Parlamentet pekar i detta sammanhang särskilt på behovet av att klart och tydligt särskilja ansvars- och behörighetsområdena för Europeiska byrån för återuppbyggnad respektive kommissionens ”decentraliserade delegationer” i regionen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att de internationella åtgärderna i regionen bör samordnas på ett bättre sätt. Parlamentet konstaterar att med ett flertal aktörer verksamma i regionen finns det behov av att specificera och avgränsa deras respektive behörighetsområden. Parlamentet pekar i detta sammanhang särskilt på behovet av att klart och tydligt särskilja ansvars- och behörighetsområdena för Europeiska byrån för återuppbyggnad respektive kommissionens ”decentraliserade delegationer” i regionen.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fastställa en tydlig färdplan och anslutningsstrategi för länderna i västra Balkan de nästkommande åren, särskilt med tanke på de förhandlingar som skall inledas med Kroatien, och ber att EU framför ett otvetydigt budskap till de övriga staterna i sydöstra Europa. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fastställa en tydlig färdplan och anslutningsstrategi för länderna i västra Balkan de nästkommande åren, särskilt med tanke på de förhandlingar som skall inledas med Kroatien, och ber att EU framför ett otvetydigt budskap till de övriga staterna i sydöstra Europa.

| 53. | Europaparlamentet påpekar att stabiliserings- och associeringsprocessen i västra Balkan utgör en viktig ram för dessa länders väg mot EU-anslutning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påpekar att stabiliserings- och associeringsprocessen i västra Balkan utgör en viktig ram för dessa länders väg mot EU-anslutning.

| 54. | Europaparlamentet påpekar att såväl stabiliserings- och associeringsprocessen som stabiliserings- och associeringsavtalen bör stärkas och att EU bör utarbeta en tydlig plan för stegvis integration. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påpekar att såväl stabiliserings- och associeringsprocessen som stabiliserings- och associeringsavtalen bör stärkas och att EU bör utarbeta en tydlig plan för stegvis integration.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra och stödja samtliga regeringar i regionen att förbereda EU-kompatibla provisoriska nationella utvecklingsplaner, liknande den Turkiet har utarbetat, för att bygga upp en institutionell mottagningskapacitet för framtida EU-stöd, särskilt på områdena för utveckling av landsbygden, infrastruktur och mänskliga resurser. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar EU att uppmuntra och stödja samtliga regeringar i regionen att förbereda EU-kompatibla provisoriska nationella utvecklingsplaner, liknande den Turkiet har utarbetat, för att bygga upp en institutionell mottagningskapacitet för framtida EU-stöd, särskilt på områdena för utveckling av landsbygden, infrastruktur och mänskliga resurser.

| 56. | Europaparlamentet påpekar att frågan om ursprungsregler hämmar den fria handeln mellan länderna i sydöstra Europa och EU-marknaden, eftersom dessa länder i regel inte skrivit under den alleuropeiska överenskommelsen om ursprungsregler. Kommissionen bör med högsta prioritet bistå dessa länder att genomföra de förhandlingar och förfaranden som behövs. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påpekar att frågan om ursprungsregler hämmar den fria handeln mellan länderna i sydöstra Europa och EU-marknaden, eftersom dessa länder i regel inte skrivit under den alleuropeiska överenskommelsen om ursprungsregler. Kommissionen bör med högsta prioritet bistå dessa länder att genomföra de förhandlingar och förfaranden som behövs.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att budgetanslagen för förbindelserna med västra Balkan har minskat på ett konstant och betydande sätt för varje år sedan 2002. Parlamentet är fast beslutet att tillhandahålla tillräckliga medel för regionen i nästa budgetplan med beaktande av de avgörande utmaningarna i regionen, den gradvisa övergången från fysisk rekonstruktion till institutionell uppbyggnad och föranslutningsstöd, liksom regionens strategiska betydelse för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet konstaterar att budgetanslagen för förbindelserna med västra Balkan har minskat på ett konstant och betydande sätt för varje år sedan 2002. Parlamentet är fast beslutet att tillhandahålla tillräckliga medel för regionen i nästa budgetplan med beaktande av de avgörande utmaningarna i regionen, den gradvisa övergången från fysisk rekonstruktion till institutionell uppbyggnad och föranslutningsstöd, liksom regionens strategiska betydelse för Europeiska unionen.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen - med hänsyn till behovet att involvera det civila samhällets samtliga parter, inte minst opinionsbildarna, i den process som det innebär att bana väg för regionen in i EU - att vidta brådskande åtgärder för att stärka samarbetet om gränskontroller. Detta bör ske inom ramen för en bred strategi för inrikes och rättsliga frågor, och bör omfatta en förstudie från kommissionen om effekterna av en progressiv lättnad av visumkraven för länderna i regionen. Resultaten från denna bör presenteras före utgången av 2005. I förstudien bör särskild vikt framför allt läggas vid frågan om hur rörligheten kan främjas för studenter, representanter för icke-statliga organisationer, ekonomiska aktörer och representanter för politiska institutioner samt affärsmän. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen - med hänsyn till behovet att involvera det civila samhällets samtliga parter, inte minst opinionsbildarna, i den process som det innebär att bana väg för regionen in i EU - att vidta brådskande åtgärder för att stärka samarbetet om gränskontroller. Detta bör ske inom ramen för en bred strategi för inrikes och rättsliga frågor, och bör omfatta en förstudie från kommissionen om effekterna av en progressiv lättnad av visumkraven för länderna i regionen. Resultaten från denna bör presenteras före utgången av 2005. I förstudien bör särskild vikt framför allt läggas vid frågan om hur rörligheten kan främjas för studenter, representanter för icke-statliga organisationer, ekonomiska aktörer och representanter för politiska institutioner samt affärsmän.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i länderna att öka sina ansträngningar att inför sina inhemska domstolar dra alla ansvariga för krigsförbrytelser inför rätta, oberoende av offrens eller förövarnas etniska tillhörighet, och att göra detta i enlighet med erkända internationella normer för rättvisa rättegångar och i samarbete med ICTY. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i länderna att öka sina ansträngningar att inför sina inhemska domstolar dra alla ansvariga för krigsförbrytelser inför rätta, oberoende av offrens eller förövarnas etniska tillhörighet, och att göra detta i enlighet med erkända internationella normer för rättvisa rättegångar och i samarbete med ICTY.

| 60. | Europaparlamentet understryker att länderna i regionen kan åstadkomma mycket själva när det gäller att gå framåt i integrationen med EU genom att uppfylla följande krav:






  — | Samarbeta med ICTY, |
| --- | --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att länderna i regionen kan åstadkomma mycket själva när det gäller att gå framåt i integrationen med EU genom att uppfylla följande krav:

—

Samarbeta med ICTY,

| — | Genomföra en effektiv politik för att se till att flyktingar och fördrivna kan återvända hem, |
| --- | --- |

—

Genomföra en effektiv politik för att se till att flyktingar och fördrivna kan återvända hem,

| — | Respektera för de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter, |
| --- | --- |

—

Respektera för de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter,

| — | Genomföra en aktiv politik för att bekämpa korruption, organiserad brottslighet och handel med människor, vapen och narkotika. |
| --- | --- |

—

Genomföra en aktiv politik för att bekämpa korruption, organiserad brottslighet och handel med människor, vapen och narkotika.

| — | Bedriva ett effektivt ekonomiskt samarbete. |
| --- | --- |

—

Bedriva ett effektivt ekonomiskt samarbete.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar Sofia-deklarationen om ett årtionde för integration av romerna och uppmanar kommissionen att stödja insatserna från länderna i regionen för att märkbart förbättra den romska befolkningens situation. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar Sofia-deklarationen om ett årtionde för integration av romerna och uppmanar kommissionen att stödja insatserna från länderna i regionen för att märkbart förbättra den romska befolkningens situation.

| 62. | Europaparlamentet betonar att en av EU:s främsta målsättningar bör vara att på ett systematiskt och progressivt sätt överföra ansvaret för genomförandet och förvaltningen av EU-stöd, och att därigenom främja utvecklingen av de lokala och nationella myndigheternas roll, liksom att kontinuerligt arbeta för att öka det civila samhällets och de demokratiska krafternas engagemang, om och när betingelserna i de berörda länderna tillåter detta. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att en av EU:s främsta målsättningar bör vara att på ett systematiskt och progressivt sätt överföra ansvaret för genomförandet och förvaltningen av EU-stöd, och att därigenom främja utvecklingen av de lokala och nationella myndigheternas roll, liksom att kontinuerligt arbeta för att öka det civila samhällets och de demokratiska krafternas engagemang, om och när betingelserna i de berörda länderna tillåter detta.

| 63. | Europaparlamentet ber kommissionen att den nu, i enlighet med vad som stadgas i CARDS, låter de berörda ländernas institutioner delta direkt i systemet för finansiell förvaltning av EU-stöd. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet ber kommissionen att den nu, i enlighet med vad som stadgas i CARDS, låter de berörda ländernas institutioner delta direkt i systemet för finansiell förvaltning av EU-stöd.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar samtliga länder i regionen att arbeta tillsammans för att samordna den regionala infrastrukturen eftersom utveckling inom denna sektor är en förutsättning för att regionen skall kunna integreras ekonomiskt. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmanar samtliga länder i regionen att arbeta tillsammans för att samordna den regionala infrastrukturen eftersom utveckling inom denna sektor är en förutsättning för att regionen skall kunna integreras ekonomiskt.

| 65. | Europaparlamentet beklagar att man fortfarande inte genomfört de åtgärder som krävs för att flyktingar och internt fördrivna personer i regionen skall kunna återvända hem. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet beklagar att man fortfarande inte genomfört de åtgärder som krävs för att flyktingar och internt fördrivna personer i regionen skall kunna återvända hem.

| 66. | Europaparlamentet är fortsatt mycket oroat över utvandringen av unga människor och kompetensflykten från regionen och över den i detta sammanhang knappast ovidkommande graden av fattigdom och arbetslöshet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet är fortsatt mycket oroat över utvandringen av unga människor och kompetensflykten från regionen och över den i detta sammanhang knappast ovidkommande graden av fattigdom och arbetslöshet.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att i Balkan utgör minfält fortfarande ett stort hinder för utvecklingen i och integrationen av regionerna i sydöstra Europa, och att även om ett omfattande och framgångsrikt minröjningsarbete genomförts under senare år bör EU:s minåtgärder i länder i regionen fortsätta om det mål som anges i Ottawakonventionen, om att senast 2010 förklara vissa områden minfria, skall kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet konstaterar att i Balkan utgör minfält fortfarande ett stort hinder för utvecklingen i och integrationen av regionerna i sydöstra Europa, och att även om ett omfattande och framgångsrikt minröjningsarbete genomförts under senare år bör EU:s minåtgärder i länder i regionen fortsätta om det mål som anges i Ottawakonventionen, om att senast 2010 förklara vissa områden minfria, skall kunna uppfyllas.

| 68. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av och stödet till ett i genuin mening civilt samhälle är en grundförutsättning som med nödvändighet kommer att stärka de demokratiska institutionerna och bana vägen för en helhjärtad försoning mellan parterna. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av och stödet till ett i genuin mening civilt samhälle är en grundförutsättning som med nödvändighet kommer att stärka de demokratiska institutionerna och bana vägen för en helhjärtad försoning mellan parterna.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare stöd till länderna i regionen så att deras multietniska arv till fullo återspeglas i deras utbildningssystemen, och att se till att de kan delta i Europeiska unionens utbildningsutbytesprogram. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare stöd till länderna i regionen så att deras multietniska arv till fullo återspeglas i deras utbildningssystemen, och att se till att de kan delta i Europeiska unionens utbildningsutbytesprogram.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett konkret förslag om inrättandet av områden med förenklad fri rörlighet mellan angränsande regioner, för att därigenom främja utvecklingen av gränsöverskridande och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett konkret förslag om inrättandet av områden med förenklad fri rörlighet mellan angränsande regioner, för att därigenom främja utvecklingen av gränsöverskridande och regionalt samarbete.

| 71. | Uppmanar kommissionen att främja och stödja upprättandet av program för partnersamverkan (”twinning”) på kommunal nivå och att stödja alla sådana åtgärder som främjar upprättandet av nätverk mellan de olika aktörerna i EU och SAP-länderna. |
| --- | --- |

71.

Uppmanar kommissionen att främja och stödja upprättandet av program för partnersamverkan (”twinning”) på kommunal nivå och att stödja alla sådana åtgärder som främjar upprättandet av nätverk mellan de olika aktörerna i EU och SAP-länderna.

| 72. | Europaparlamentet föreslår att EU, i samarbete med FN, spelar en avgörande roll när det gäller att skapa en plattform för alla berörda politiska aktörer
  för
  att omgående diskutera Kosovos status och ser fram emot det positiva resultatet av dessa diskussioner. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet föreslår att EU, i samarbete med FN, spelar en avgörande roll när det gäller att skapa en plattform för alla berörda politiska aktörer
  för
  att omgående diskutera Kosovos status och ser fram emot det positiva resultatet av dessa diskussioner.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar staterna i västra Balkan att anta och genomföra EU:s uppförandekodex för vapenexport. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar staterna i västra Balkan att anta och genomföra EU:s uppförandekodex för vapenexport.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och byrån för återuppbyggnad att ytterligare uppmuntra och stödja en sannings- och försoningsprocess på bred grund, som skall komplettera de rättsliga förfarandena. Denna bör omfatta det civila samhället, de politiska aktörerna och kulturpersonligheter, och lägga grunden för bestående fred och stabilitet i regionen. Denna försoningsprocess måste i synnerhet ha ungdomar i åtanke och bör omfatta en ingående översyn av skolböcker och läroböcker i historia. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och byrån för återuppbyggnad att ytterligare uppmuntra och stödja en sannings- och försoningsprocess på bred grund, som skall komplettera de rättsliga förfarandena. Denna bör omfatta det civila samhället, de politiska aktörerna och kulturpersonligheter, och lägga grunden för bestående fred och stabilitet i regionen. Denna försoningsprocess måste i synnerhet ha ungdomar i åtanke och bör omfatta en ingående översyn av skolböcker och läroböcker i historia.

*

- *

| 75. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, samtliga regeringar och parlament i regionen, EU:s särskilda samordnare för stabilitetspakten för sydöstra Europa, EU:s särskilda representanter i regionen, FN:s särskilde representant i Kosovo (UNMIK), OSSE och till Europarådet. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, samtliga regeringar och parlament i regionen, EU:s särskilda samordnare för stabilitetspakten för sydöstra Europa, EU:s särskilda representanter i regionen, FN:s särskilde representant i Kosovo (UNMIK), OSSE och till Europarådet.

---

(1)  EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 521.

(2)  P6_TA(2004)0056.

(3)  Se rådets slutsatser av den 17-18 juni 2004 (10679/2/04 REV 2).

P6_TA(2005)0132

Gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (2003)

Europaparlamentets resolution om rådets årliga rapport till Europaparlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2003) (8412/2004 - 2004/2172 (INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, som undertecknades i Rom den 29 oktober 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, som undertecknades i Rom den 29 oktober 2004,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003,

| — | med beaktande av rådets årliga rapport för 2003 (8412/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets årliga rapport för 2003 (8412/2004),

| — | med beaktande av punkt 40 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkt 40 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1),

| — | med beaktande av artikel 21 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 januari 2005 om Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 januari 2005 om Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2003 om de framsteg som har gjorts för att genomföra den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2003 om de framsteg som har gjorts för att genomföra den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta nationerna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 januari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta nationerna (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2003 om ett utvidgat europeiskt grannskap: En ny ram för förbindelserna med våra grannländer i öster och söder (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2003 om den nya europeiska säkerhets- och försvarskonstruktionen - prioriteringar och brister (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2003 om den nya europeiska säkerhets- och försvarskonstruktionen - prioriteringar och brister (6),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 26 februari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 26 februari 2004 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Ryssland (7),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 22 april 2004 om läget beträffande det transatlantiska partnerskapet inför toppmötet mellan EU och Förenta Staterna i Dublin den 25-26 juni 2004 (8) och av den 13 januari 2005 om de transatlantiska förbindelserna (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 22 april 2004 om läget beträffande det transatlantiska partnerskapet inför toppmötet mellan EU och Förenta Staterna i Dublin den 25-26 juni 2004 (8) och av den 13 januari 2005 om de transatlantiska förbindelserna (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2003 om fred och värdighet i Mellanöstern (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2003 om fred och värdighet i Mellanöstern (10),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 24 september 2003 om situationen i Irak (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 24 september 2003 om situationen i Irak (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2004 om Afghanistan: utmaningar och framtidsutsikter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2004 om Afghanistan: utmaningar och framtidsutsikter (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2001 om en övergripande associering och en gemensam strategi för förbindelserna mellan Europeiska unionen och Latinamerika (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2005 om tsunamikatastrofen i Indiska oceanen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 januari 2005 om tsunamikatastrofen i Indiska oceanen (14),

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 16-17 december 2004 och särskilt av dess beslut om terrorism och yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 16-17 december 2004 och särskilt av dess beslut om terrorism och yttre förbindelser,

| — | med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0062/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0062/2005), och av följande skäl:

| A. | Parlamentet anser inte att rådet har genomfört ett adekvat samråd med parlamentet i enlighet med vad som anges i artikel 21 i Fördraget om Europeiska unionen eftersom dess nuvarande praxis innebär att det endast skickar en beskrivande förteckning över de åtgärder som vidtagits under föregående år i stället för att höra parlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna för det kommande året. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet anser inte att rådet har genomfört ett adekvat samråd med parlamentet i enlighet med vad som anges i artikel 21 i Fördraget om Europeiska unionen eftersom dess nuvarande praxis innebär att det endast skickar en beskrivande förteckning över de åtgärder som vidtagits under föregående år i stället för att höra parlamentet om de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna för det kommande året.

| B. | Nuvarande praxis bör därför upphöra och ersättas med en ny praxis som möjliggör ett verkligt samråd med parlamentet i enlighet med vad som anges ovan. Detta skulle innebära en djupare involvering av parlamentet. |
| --- | --- |

B.

Nuvarande praxis bör därför upphöra och ersättas med en ny praxis som möjliggör ett verkligt samråd med parlamentet i enlighet med vad som anges ovan. Detta skulle innebära en djupare involvering av parlamentet.

| C. | Även om Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, som undertecknades i Rom den 29 oktober 2004, ännu inte har ratificerats bör dess anda och bokstav redan nu få viktiga konsekvenser för genomförandet av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) för 2005 och därefter. |
| --- | --- |

C.

Även om Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, som undertecknades i Rom den 29 oktober 2004, ännu inte har ratificerats bör dess anda och bokstav redan nu få viktiga konsekvenser för genomförandet av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) för 2005 och därefter.

| D. | Parlamentet har upprepade gånger uttryckt sin syn på hur förbindelserna med vissa regioner och länder borde organiseras och balanseras i syfte att stärka EU:s yttre åtgärders globala karaktär. |
| --- | --- |

D.

Parlamentet har upprepade gånger uttryckt sin syn på hur förbindelserna med vissa regioner och länder borde organiseras och balanseras i syfte att stärka EU:s yttre åtgärders globala karaktär.

| E. | Den nuvarande finansieringen av GUSP och ESFP är helt otillräcklig, både till kvantitet och kvalitet och när det gäller den demokratiska kontrollen. |
| --- | --- |

E.

Den nuvarande finansieringen av GUSP och ESFP är helt otillräcklig, både till kvantitet och kvalitet och när det gäller den demokratiska kontrollen.

| 1. | Det sätt på vilket rådets höge representant/generalsekreterare har hållit parlamentet fullt underrättat om de framsteg som gjorts när det gäller de viktigaste GUSP-frågorna är visserligen tillfredsställande, men Europaparlamentet tar bestämt avstånd från den efterhandsstrategi som rådet hittills använt sig av genom att endast överlämna en beskrivande förteckning över de GUSP-åtgärder som genomförts under det gångna året. Denna praxis innebär att rådet klart och tydligt bryter mot artikel 21 i Fördraget om Europeiska unionen och mot det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 när det gäller samråd i förväg med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.

Det sätt på vilket rådets höge representant/generalsekreterare har hållit parlamentet fullt underrättat om de framsteg som gjorts när det gäller de viktigaste GUSP-frågorna är visserligen tillfredsställande, men Europaparlamentet tar bestämt avstånd från den efterhandsstrategi som rådet hittills använt sig av genom att endast överlämna en beskrivande förteckning över de GUSP-åtgärder som genomförts under det gångna året. Denna praxis innebär att rådet klart och tydligt bryter mot artikel 21 i Fördraget om Europeiska unionen och mot det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 när det gäller samråd i förväg med Europaparlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar därför rådet att upphöra med nuvarande praxis och ersätta den med en förhandsstrategi där samråd sker med Europaparlamentet i början av varje år om de viktigaste aspekter och grundläggande vägval som rådet planerar för det året, både när det gäller globala och övergripande frågor och när det gäller planerade prioriteringar för olika geografiska områden. Rådet uppmanas också att i efterhand rapportera om huruvida det har tagit hänsyn till parlamentets synpunkter, och i sådana fall på vilket sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar därför rådet att upphöra med nuvarande praxis och ersätta den med en förhandsstrategi där samråd sker med Europaparlamentet i början av varje år om de viktigaste aspekter och grundläggande vägval som rådet planerar för det året, både när det gäller globala och övergripande frågor och när det gäller planerade prioriteringar för olika geografiska områden. Rådet uppmanas också att i efterhand rapportera om huruvida det har tagit hänsyn till parlamentets synpunkter, och i sådana fall på vilket sätt.

| 3. | Europaparlamentet har för avsikt att bidra till arbetet med att öka den demokratiska kontrollen över GUSP-frågor genom regelbundna diskussioner med nationella parlament inom ramen för de kvartalsvisa diskussionerna med rådets höge representant/generalsekreterare och ledamoten av kommissionen med ansvar för yttre förbindelser, däribland en diskussion om de förslag till ändringar till Europaparlamentets årliga rapport om GUSP som läggs fram av de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet har för avsikt att bidra till arbetet med att öka den demokratiska kontrollen över GUSP-frågor genom regelbundna diskussioner med nationella parlament inom ramen för de kvartalsvisa diskussionerna med rådets höge representant/generalsekreterare och ledamoten av kommissionen med ansvar för yttre förbindelser, däribland en diskussion om de förslag till ändringar till Europaparlamentets årliga rapport om GUSP som läggs fram av de nationella parlamenten.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet och den höge representanten/rådets generalsekreterare att tillsammans med Europaparlamentet och de nationella parlamenten aktivt delta i en årlig debatt om EU:s säkerhetsstrategi. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar rådet och den höge representanten/rådets generalsekreterare att tillsammans med Europaparlamentet och de nationella parlamenten aktivt delta i en årlig debatt om EU:s säkerhetsstrategi.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar både rådet och medlemsstaterna att ytterligare öka den parlamentariska granskningen av ESFP, dels på nationell nivå genom att stärka de nationella parlamentens roll när det gäller att godkänna ESFP-insatser, dels på EU-nivå genom att tilldela Europaparlamentet en viktig roll när det gäller att granska hela budgeten för GUSP. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar både rådet och medlemsstaterna att ytterligare öka den parlamentariska granskningen av ESFP, dels på nationell nivå genom att stärka de nationella parlamentens roll när det gäller att godkänna ESFP-insatser, dels på EU-nivå genom att tilldela Europaparlamentet en viktig roll när det gäller att granska hela budgeten för GUSP.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att dess politiska instrument, till exempel sanktionspolitiken, genomförs med större fasthet och politiskt engagemang. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att dess politiska instrument, till exempel sanktionspolitiken, genomförs med större fasthet och politiskt engagemang.

De viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna när det gäller GUSP för 2005 efter undertecknandet av konstitutionsfördraget

| 7. | Europaparlamentet anser att andan (och bokstaven) i bestämmelserna i det nya fördraget när det gäller GUSP bör tillämpas redan nu, på samma sätt som har skett när det gäller inrättandet av Europeiska försvarsbyrån, begreppet stridsstyrkan, upprättandet av EU:s utvecklade grannskapspolitik, vilken innebär mycket mer än nuvarande grannskapspolitik, och tillämpningen av solidaritetsklausulen för att motverka terrorhot eller terrorattacker. Konsekvenserna av dessa hot eller attacker bör hanteras genom att man effektivt samordnar de relevanta åtgärderna, innefattande de nuvarande och framtida civilförsvarsmedlen, och skyldigheten inom ramen för den ömsesidiga solidariteten att ge stöd och bistånd i händelse av ett väpnat angrepp mot någon av Europeiska unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att andan (och bokstaven) i bestämmelserna i det nya fördraget när det gäller GUSP bör tillämpas redan nu, på samma sätt som har skett när det gäller inrättandet av Europeiska försvarsbyrån, begreppet stridsstyrkan, upprättandet av EU:s utvecklade grannskapspolitik, vilken innebär mycket mer än nuvarande grannskapspolitik, och tillämpningen av solidaritetsklausulen för att motverka terrorhot eller terrorattacker. Konsekvenserna av dessa hot eller attacker bör hanteras genom att man effektivt samordnar de relevanta åtgärderna, innefattande de nuvarande och framtida civilförsvarsmedlen, och skyldigheten inom ramen för den ömsesidiga solidariteten att ge stöd och bistånd i händelse av ett väpnat angrepp mot någon av Europeiska unionens medlemsstater.

| 8. | Europaparlamentet begär följaktligen att i samma utsträckning som rådet få information om och involveras på ett djupare sätt i alla framtida förslag som kommissionens vice ordförande/EU:s utrikesminister lägger fram när det gäller utarbetandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för 2005. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär följaktligen att i samma utsträckning som rådet få information om och involveras på ett djupare sätt i alla framtida förslag som kommissionens vice ordförande/EU:s utrikesminister lägger fram när det gäller utarbetandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken för 2005.

| 9. | Europaparlamentet önskar att den framtida europeiska avdelningen för yttre åtgärder får spela en nyckelroll på området yttre åtgärder genom att biträda EU:s utrikesminister/kommissionens vice ordförande. Parlamentet påminner också om vikten av att parlamentet i alla händelser har kvar sina nuvarande befogenheter och att hela den nya avdelningens ansvarighet inför parlamentet kvarstår, särskilt när det gäller de delar av kommissionen som integreras i den nya avdelningen (GD Yttre förbindelser, EU:s delegationer m. m.). Det behövs en plan för den fortsatta utvecklingen på området mellanstatliga frågor (som särskilt bör komma från medlemsstaterna) så att den framtida avdelningen kan följa en enhetlig gemenskapsmodell som en del av kommissionen, men fortsätta att vara helhjärtat lojal mot rådet i mellanstatliga frågor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet önskar att den framtida europeiska avdelningen för yttre åtgärder får spela en nyckelroll på området yttre åtgärder genom att biträda EU:s utrikesminister/kommissionens vice ordförande. Parlamentet påminner också om vikten av att parlamentet i alla händelser har kvar sina nuvarande befogenheter och att hela den nya avdelningens ansvarighet inför parlamentet kvarstår, särskilt när det gäller de delar av kommissionen som integreras i den nya avdelningen (GD Yttre förbindelser, EU:s delegationer m. m.). Det behövs en plan för den fortsatta utvecklingen på området mellanstatliga frågor (som särskilt bör komma från medlemsstaterna) så att den framtida avdelningen kan följa en enhetlig gemenskapsmodell som en del av kommissionen, men fortsätta att vara helhjärtat lojal mot rådet i mellanstatliga frågor.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att solidaritetsklausulen om försvar i konstitutionsfördraget får ett verkligt innehåll så snart fördraget träder i kraft och en verklig och effektiv utrikes- och säkerhetspolitik införts. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet att se till att solidaritetsklausulen om försvar i konstitutionsfördraget får ett verkligt innehåll så snart fördraget träder i kraft och en verklig och effektiv utrikes- och säkerhetspolitik införts.

| 11. | Kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser och den höge representanten för GUSP bör nu när konstitutionsfördraget undertecknats tillämpa nya rutiner genom att samråda med parlamentet och ge det fullständig information om och involvera det i större utsträckning i samtliga frågor som rör GUSP och ESFP. Europaparlamentet betonar den särskilda vikten av att garantera den demokratiska kontrollen över och insynen i alla åtgärder som Europeiska försvarsbyrån åtar sig. |
| --- | --- |

11.

Kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser och den höge representanten för GUSP bör nu när konstitutionsfördraget undertecknats tillämpa nya rutiner genom att samråda med parlamentet och ge det fullständig information om och involvera det i större utsträckning i samtliga frågor som rör GUSP och ESFP. Europaparlamentet betonar den särskilda vikten av att garantera den demokratiska kontrollen över och insynen i alla åtgärder som Europeiska försvarsbyrån åtar sig.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska försvarsbyrån inrättats och att kommissionen vidtagit förberedande åtgärder avseende säkerhetsforskning. Parlamentet anser att det är nödvändigt att i den medelfristiga budgetplanen avsätta ett lämpligt belopp per år för säkerhetsforskning, som även skall omfatta de civila aspekterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska försvarsbyrån inrättats och att kommissionen vidtagit förberedande åtgärder avseende säkerhetsforskning. Parlamentet anser att det är nödvändigt att i den medelfristiga budgetplanen avsätta ett lämpligt belopp per år för säkerhetsforskning, som även skall omfatta de civila aspekterna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar även rådet att regelbundet samråda med och involvera parlamentet när det gäller de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna för ESFP samt att informera parlamentet om hur ESFP utvecklas i enlighet med artikel I-41.8 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Detta samråd skall genomföras på samma sätt som begärs ovan när det gäller GUSP. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar även rådet att regelbundet samråda med och involvera parlamentet när det gäller de viktigaste aspekterna och de grundläggande valmöjligheterna för ESFP samt att informera parlamentet om hur ESFP utvecklas i enlighet med artikel I-41.8 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Detta samråd skall genomföras på samma sätt som begärs ovan när det gäller GUSP.

Särskilda förslag om globala och övergripande frågor för 2005

| 14. | Europaparlamentet välkomnar EU:s säkerhetsstrategi som Europeiska rådet antog den 12 december 2003. Parlamentet ansluter sig helt till strategins civil-militära helhetsperspektiv och till det centrala konceptet med förebyggande åtgärder och effektiv multilateralism som även måste känneteckna GUSP och ESFP, och hänvisar till det betänkande som parlamentets utskott för utrikesfrågor för närvarande utarbetar om strategin. Behovet av att utveckla resurser för snabba insatser i händelse av humanitära svåra olyckor och katastrofer måste understrykas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar EU:s säkerhetsstrategi som Europeiska rådet antog den 12 december 2003. Parlamentet ansluter sig helt till strategins civil-militära helhetsperspektiv och till det centrala konceptet med förebyggande åtgärder och effektiv multilateralism som även måste känneteckna GUSP och ESFP, och hänvisar till det betänkande som parlamentets utskott för utrikesfrågor för närvarande utarbetar om strategin. Behovet av att utveckla resurser för snabba insatser i händelse av humanitära svåra olyckor och katastrofer måste understrykas.

| 15. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang nödvändigheten av att utveckla en motsvarande säkerhetskultur - vilket även framförs i säkerhetsstrategin - och ger således sitt förbehållslösa stöd till det nyligen påbörjade arbetet med genomförandet av EU:s utbildningskoncept inom området europeisk säkerhets-och försvarspolitik. Utvecklingen och inrättandet av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi måste syfta till att i framtiden tillhandahålla Europeiska unionens institutioner och medlemsstaterna välutbildad personal som kan arbeta effektivt med europeisk säkerhets- och försvarspolitik. För att detta skall kunna uppnås måste akademin bygga på en solid grund och förfoga över erforderliga finansiella medel. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang nödvändigheten av att utveckla en motsvarande säkerhetskultur - vilket även framförs i säkerhetsstrategin - och ger således sitt förbehållslösa stöd till det nyligen påbörjade arbetet med genomförandet av EU:s utbildningskoncept inom området europeisk säkerhets-och försvarspolitik. Utvecklingen och inrättandet av en europeisk säkerhets- och försvarsakademi måste syfta till att i framtiden tillhandahålla Europeiska unionens institutioner och medlemsstaterna välutbildad personal som kan arbeta effektivt med europeisk säkerhets- och försvarspolitik. För att detta skall kunna uppnås måste akademin bygga på en solid grund och förfoga över erforderliga finansiella medel.

| 16. | Europaparlamentet stöder till fullo det nuvarande kollektiva arbetet med att genomföra EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen mot bakgrund av översynen 2005 av FN:s fördrag om förhindrande av spridning av kärnvapen (icke-spridningsavtalet) och den aktiva roll som EU bör spela i detta sammanhang samt i genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004). Parlamentet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden rörande handeldvapen och till sin resolution av den 22 april 2004 (15) om översynen av Ottawakonventionen om antipersonella minor (truppminor). Parlamentet upprepar sitt stöd för att stärka EU:s uppförandekod om vapenexport genom att göra den bindande och för att EU skall främja arbetet för ett internationellt avtal om vapenhandel. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet stöder till fullo det nuvarande kollektiva arbetet med att genomföra EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen mot bakgrund av översynen 2005 av FN:s fördrag om förhindrande av spridning av kärnvapen (icke-spridningsavtalet) och den aktiva roll som EU bör spela i detta sammanhang samt i genomförandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1540 (2004). Parlamentet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden rörande handeldvapen och till sin resolution av den 22 april 2004 (15) om översynen av Ottawakonventionen om antipersonella minor (truppminor). Parlamentet upprepar sitt stöd för att stärka EU:s uppförandekod om vapenexport genom att göra den bindande och för att EU skall främja arbetet för ett internationellt avtal om vapenhandel.

| 17. | Europaparlamentet understryker sin fasta övertygelse om att arbetet för nedrustning av kärnvapen på ett väsentligt sätt kommer att bidra till internationell säkerhet och strategisk stabilitet och minska risken för kärnvapenspridning. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har kärnvapensarsenaler att uppfylla sina förpliktelser i enlighet med artikel 6 i icke-spridningsavtalet. Medlemsstaterna uppmanas att vid den kommande översynskonferensen om icke-spridningsavtalet stödja det nya internationella initiativ om nya kärnvapenrisker som FN:s generalsekreterare Kofi Annan och Mohammed El Baradei, generaldirektör för Internationella atomenergiorganet har tagit om nedrustning av kärnvapen och om att blåsa nytt liv i FN:s nedrustningskonferens. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker sin fasta övertygelse om att arbetet för nedrustning av kärnvapen på ett väsentligt sätt kommer att bidra till internationell säkerhet och strategisk stabilitet och minska risken för kärnvapenspridning. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har kärnvapensarsenaler att uppfylla sina förpliktelser i enlighet med artikel 6 i icke-spridningsavtalet. Medlemsstaterna uppmanas att vid den kommande översynskonferensen om icke-spridningsavtalet stödja det nya internationella initiativ om nya kärnvapenrisker som FN:s generalsekreterare Kofi Annan och Mohammed El Baradei, generaldirektör för Internationella atomenergiorganet har tagit om nedrustning av kärnvapen och om att blåsa nytt liv i FN:s nedrustningskonferens.

| 18. | Europaparlamentet delar Europeiska rådets ståndpunkt att kampen mot terrorismen skall fortsätta att vara en prioriterad fråga för EU och en central del av EU:s politik för yttre förbindelser men betonar ännu en gång att detta inte får ske på bekostnad av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och föreslår en ökad sammanhållning och beslutsamhet i EU:s terrorismbekämpningspolitik gentemot tredjeland genom att






  a) | stärka den politiska dialogen om terrorism med samarbetspartner i tredjeland, |
| --- | --- | --- |

18.

Europaparlamentet delar Europeiska rådets ståndpunkt att kampen mot terrorismen skall fortsätta att vara en prioriterad fråga för EU och en central del av EU:s politik för yttre förbindelser men betonar ännu en gång att detta inte får ske på bekostnad av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och föreslår en ökad sammanhållning och beslutsamhet i EU:s terrorismbekämpningspolitik gentemot tredjeland genom att

a)

stärka den politiska dialogen om terrorism med samarbetspartner i tredjeland,

| b) | stärka samarbetet med internationella och regionala organisationer (särskilt med FN:s Counter-Terrorism Committee och Nato), och i synnerhet återupprätta FN-systemets auktoritet, |
| --- | --- |

b)

stärka samarbetet med internationella och regionala organisationer (särskilt med FN:s Counter-Terrorism Committee och Nato), och i synnerhet återupprätta FN-systemets auktoritet,

| c) | genomföra EU:s och Förenta staternas uttalande från 2004 om bekämpande av terrorism, |
| --- | --- |

c)

genomföra EU:s och Förenta staternas uttalande från 2004 om bekämpande av terrorism,

| d) | stödja kommissionens målinriktade biståndsstrategi som redan finns i och med program som Cards, Tacis, Meda m.fl., och som från och med nu kännetecknas av en samarbetsstrategi som täcker de prioriterade områden som anges i FN:s säkerhetsråds resolution 1373(2001), |
| --- | --- |

d)

stödja kommissionens målinriktade biståndsstrategi som redan finns i och med program som Cards, Tacis, Meda m.fl., och som från och med nu kännetecknas av en samarbetsstrategi som täcker de prioriterade områden som anges i FN:s säkerhetsråds resolution 1373(2001),

| e) | öka användningen av mekanismerna för snabba militära/civila insatser, |
| --- | --- |

e)

öka användningen av mekanismerna för snabba militära/civila insatser,

| f) | strikt tillämpa de antiterroristbestämmelser som tagits med i överenskommelser med länder där det finns uppenbara terrorhot eller särskild terroristverksamhet, t.ex. rekrytering, utbildning eller finansiering, och med alla övriga länder som utgör potentiella hot mot unionen; med anledning av detta bör uppmärksamhet riktas mot parlamentets förslag till interinstitutionell uppförandekod för unionens politik för yttre förbindelser från 2002, |
| --- | --- |

f)

strikt tillämpa de antiterroristbestämmelser som tagits med i överenskommelser med länder där det finns uppenbara terrorhot eller särskild terroristverksamhet, t.ex. rekrytering, utbildning eller finansiering, och med alla övriga länder som utgör potentiella hot mot unionen; med anledning av detta bör uppmärksamhet riktas mot parlamentets förslag till interinstitutionell uppförandekod för unionens politik för yttre förbindelser från 2002,

| g) | vid behov till fullo utnyttja särskilda ESFP-operationer. |
| --- | --- |

g)

vid behov till fullo utnyttja särskilda ESFP-operationer.

| h) | säkra överensstämmelse med internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning i samband med alla åtgärder som vidtas, |
| --- | --- |

h)

säkra överensstämmelse med internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning i samband med alla åtgärder som vidtas,

| i) | säkra EU:s aktiva bidrag till en fredlig och rättvis lösning av långvariga regionala problem med respekt för FN:s beslut och FN:s internationellt erkända ställning, och tackla sociala problem av avgörande betydelse (fattigdom, social utslagning) som skapar en jordmån för våld och terrorism. |
| --- | --- |

i)

säkra EU:s aktiva bidrag till en fredlig och rättvis lösning av långvariga regionala problem med respekt för FN:s beslut och FN:s internationellt erkända ställning, och tackla sociala problem av avgörande betydelse (fattigdom, social utslagning) som skapar en jordmån för våld och terrorism.

| 19. | Europaparlamentet fäster största vikt vid sin egen medverkan i kampen mot terrorism och uppmanar därför sitt utskott för utrikesfrågor och sitt utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att ta fram ett lämpligt förfarande för att utarbeta rekommendationer i frågan. Dessa rekommendationer skall sedan riktas till både rådet och kommissionen. Parlamentet uppmanar rådet att fullt ut informera och höra utskottet för utrikesfrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om EU:s förteckning över terroristorganisationer och välkomnar i det här sammanhanget den positiva reaktionen från ordförandelandet Luxemburg angående detta. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet fäster största vikt vid sin egen medverkan i kampen mot terrorism och uppmanar därför sitt utskott för utrikesfrågor och sitt utskott för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor att ta fram ett lämpligt förfarande för att utarbeta rekommendationer i frågan. Dessa rekommendationer skall sedan riktas till både rådet och kommissionen. Parlamentet uppmanar rådet att fullt ut informera och höra utskottet för utrikesfrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor om EU:s förteckning över terroristorganisationer och välkomnar i det här sammanhanget den positiva reaktionen från ordförandelandet Luxemburg angående detta.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i samband med naturkatastrofer falla tillbaka på den beredskap som rådet och kommissionen upprättat på det civilmilitära området, inklusive den civilmilitära planeringsenheten och program som t.ex. Galileo och Gmes. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i samband med naturkatastrofer falla tillbaka på den beredskap som rådet och kommissionen upprättat på det civilmilitära området, inklusive den civilmilitära planeringsenheten och program som t.ex. Galileo och Gmes.

Parlamentets prioriteringar för de olika geografiska områdena för 2005

| 21. | Europaparlamentet uppmanar rådet att omedelbart vidta åtgärder för att korrigera den nuvarande geografiska obalansen i de GUSP-akter som antagits de senaste tio åren i syfte att skapa en rättvisare balans mellan de olika regionerna i enlighet med EU:s globala ambitioner. Rådet uppmanas särskilt att uppnå geografisk balans mellan de ansträngningar som hittills gjorts österut till följd av utvidgningen och förnyade ansträngningar i arbetet med södra Medelhavsområdet. Parlamentet betonar emellertid att rådet bör avvisa alla tecken på svalnande intresse från EU:s sida, åtminstone avseende framsteg på västra Balkan, i Ukraina och södra Kaukasus. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar rådet att omedelbart vidta åtgärder för att korrigera den nuvarande geografiska obalansen i de GUSP-akter som antagits de senaste tio åren i syfte att skapa en rättvisare balans mellan de olika regionerna i enlighet med EU:s globala ambitioner. Rådet uppmanas särskilt att uppnå geografisk balans mellan de ansträngningar som hittills gjorts österut till följd av utvidgningen och förnyade ansträngningar i arbetet med södra Medelhavsområdet. Parlamentet betonar emellertid att rådet bör avvisa alla tecken på svalnande intresse från EU:s sida, åtminstone avseende framsteg på västra Balkan, i Ukraina och södra Kaukasus.

| 22. | Europaparlamentet rekommenderar därför att rådet vidtar nödvändiga åtgärder så att EU kan dra fördel av de befintliga privilegierade förbindelserna med vissa geografiska områden (via biregionala, multilaterala eller bilaterala associeringsavtal etc.) i syfte att öka sin multilaterala styrka när det gäller arbetet med andra tillväxtländer och tillväxtregioner med vilka sådana privilegierade förbindelser ännu inte har upprättats. Parlamentet betonar vidare att en ökad prioritering av EU:s grannskap inte får ske på bekostnad av de avgörande förbindelserna och solidariteten mellan EU och världens utvecklingsländer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet rekommenderar därför att rådet vidtar nödvändiga åtgärder så att EU kan dra fördel av de befintliga privilegierade förbindelserna med vissa geografiska områden (via biregionala, multilaterala eller bilaterala associeringsavtal etc.) i syfte att öka sin multilaterala styrka när det gäller arbetet med andra tillväxtländer och tillväxtregioner med vilka sådana privilegierade förbindelser ännu inte har upprättats. Parlamentet betonar vidare att en ökad prioritering av EU:s grannskap inte får ske på bekostnad av de avgörande förbindelserna och solidariteten mellan EU och världens utvecklingsländer.

| 23. | Europaparlamentet fäster emellertid i första hand största vikt vid unionens kommande utvidgningar som fastställdes av Europeiska rådet den 16-17 december 2004 och i andra hand vid utvecklingen av EU:s grannskapspolitik som EU:s främsta prioriteringar i den politiska agendan för 2005, inklusive ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde för europeiska länder. Parlamentet understryker vikten av att göra sitt yttersta för att uppnå en fredlig och värdig lösning på Mellanösternkonflikten på grundval av kvartettens färdplan och genomförandet av det strategiska partnerskap med Medelhavsområdet och Mellanöstern som fastställdes av Europeiska rådet i juni 2004. Parlamentet ser i detta avseende positivt på det toppmöte som nyligen hölls i Sharm el-Sheik mellan Ariel Sharon och Abu Mazen. Parlamentet understryker också den yttersta vikten av att göra allt för att bidra till en lösning på andra befintliga och förutsebara konflikter och kriser, som dem i Kosovo, Tjetjenien, Darfur, Somalia, området kring de stora sjöarna, Iran och Nordkorea och av att främja sociala framsteg i världen i enlighet med FN:s millenniemål. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet fäster emellertid i första hand största vikt vid unionens kommande utvidgningar som fastställdes av Europeiska rådet den 16-17 december 2004 och i andra hand vid utvecklingen av EU:s grannskapspolitik som EU:s främsta prioriteringar i den politiska agendan för 2005, inklusive ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde för europeiska länder. Parlamentet understryker vikten av att göra sitt yttersta för att uppnå en fredlig och värdig lösning på Mellanösternkonflikten på grundval av kvartettens färdplan och genomförandet av det strategiska partnerskap med Medelhavsområdet och Mellanöstern som fastställdes av Europeiska rådet i juni 2004. Parlamentet ser i detta avseende positivt på det toppmöte som nyligen hölls i Sharm el-Sheik mellan Ariel Sharon och Abu Mazen. Parlamentet understryker också den yttersta vikten av att göra allt för att bidra till en lösning på andra befintliga och förutsebara konflikter och kriser, som dem i Kosovo, Tjetjenien, Darfur, Somalia, området kring de stora sjöarna, Iran och Nordkorea och av att främja sociala framsteg i världen i enlighet med FN:s millenniemål.

| 24. | Europaparlamentet fäster även särskild vikt vid ett fortsatt genomförande och en vidareutveckling av den europeiska strategin för västra Balkan i syfte att gradvis integrera länderna i regionen i de europeiska institutionerna, detta i synnerhet inför avgörande beslut som det om Kosovos slutgiltiga status som skall fattas under andra halvåret av 2005. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet fäster även särskild vikt vid ett fortsatt genomförande och en vidareutveckling av den europeiska strategin för västra Balkan i syfte att gradvis integrera länderna i regionen i de europeiska institutionerna, detta i synnerhet inför avgörande beslut som det om Kosovos slutgiltiga status som skall fattas under andra halvåret av 2005.

| 25. | Europaparlamentet förklarar sig berett att tillsammans med rådet och kommissionen arbeta för en långsiktig strategisk omorganisation av Serbien och Montenegro samt Kosovo i syfte att tillhandahålla samtliga invånare i denna region en gemensam fredlig framtid inom den Europeiska unionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet förklarar sig berett att tillsammans med rådet och kommissionen arbeta för en långsiktig strategisk omorganisation av Serbien och Montenegro samt Kosovo i syfte att tillhandahålla samtliga invånare i denna region en gemensam fredlig framtid inom den Europeiska unionen.

| 26. | Europaparlamentet förväntar sig ett nära samarbete med rådet och kommissionen för att politiskt och ekonomiskt säkerställa den pågående fredsprocessen i Mellanöstern. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet förväntar sig ett nära samarbete med rådet och kommissionen för att politiskt och ekonomiskt säkerställa den pågående fredsprocessen i Mellanöstern.

| 27. | Europaparlamentet anser det viktigt att EU och Förenta staterna upprätthåller konstruktiva förbindelser och att Nato på nytt blir ett forum för en jämlik politisk debatt där instrumenten förebyggande, krishantering och militär kapacitet avvägs på ett rimligt sätt. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att Europaparlamentet och den amerikanska kongressen antar gemensamma ståndpunkter i vissa globala frågor av gemensamt intresse (terrorismbekämpning, regionala konflikter, spridning av massförstörelsevapen, nedrustning, internationell rätt, effektiv multilateralism, energisamarbete, klimatförändringar osv.), och anser att det särskilt nu när tio år gått sedan undertecknandet av Madriddeklarationen är angeläget att blåsa nytt liv i de transatlantiska förbindelserna genom att senast 2015 fullgöra den transatlantiska marknaden och genom att uppdatera den nya transatlantiska agendan med hjälp av ett transatlantiskt partnerskapsavtal som skall träda i kraft så snart som möjligt, dock senast om två år. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser det viktigt att EU och Förenta staterna upprätthåller konstruktiva förbindelser och att Nato på nytt blir ett forum för en jämlik politisk debatt där instrumenten förebyggande, krishantering och militär kapacitet avvägs på ett rimligt sätt. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att Europaparlamentet och den amerikanska kongressen antar gemensamma ståndpunkter i vissa globala frågor av gemensamt intresse (terrorismbekämpning, regionala konflikter, spridning av massförstörelsevapen, nedrustning, internationell rätt, effektiv multilateralism, energisamarbete, klimatförändringar osv.), och anser att det särskilt nu när tio år gått sedan undertecknandet av Madriddeklarationen är angeläget att blåsa nytt liv i de transatlantiska förbindelserna genom att senast 2015 fullgöra den transatlantiska marknaden och genom att uppdatera den nya transatlantiska agendan med hjälp av ett transatlantiskt partnerskapsavtal som skall träda i kraft så snart som möjligt, dock senast om två år.

| 28. | Europaparlamentet understryker behovet av ett närmare samarbete mellan EU och Förenta staterna när det gäller att tackla globala ekonomiska, politiska och säkerhetsrelaterade problem och efterlyser ett förslag till nytt transatlantiskt program för att ge struktur åt dialogen om globala frågor. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker behovet av ett närmare samarbete mellan EU och Förenta staterna när det gäller att tackla globala ekonomiska, politiska och säkerhetsrelaterade problem och efterlyser ett förslag till nytt transatlantiskt program för att ge struktur åt dialogen om globala frågor.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar rådet att föra diskussion med Europaparlamentet om begreppet ”strategiskt partnerskap” med tredje länder, och anser att ett sådant måste baseras på främjandet av gemensamma värderingar. Parlamentet efterlyser i detta avseende en fullständig utvärdering av de strategiska partnerskapen med Ryssland och Kina. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar rådet att föra diskussion med Europaparlamentet om begreppet ”strategiskt partnerskap” med tredje länder, och anser att ett sådant måste baseras på främjandet av gemensamma värderingar. Parlamentet efterlyser i detta avseende en fullständig utvärdering av de strategiska partnerskapen med Ryssland och Kina.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar både rådet och kommissionen att göra sitt yttersta för att garantera nära kontakter med Ryssland, vilket avspeglar våra gemensamma intressen och värderingar med utgångspunkt i full respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och demokrati. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar både rådet och kommissionen att göra sitt yttersta för att garantera nära kontakter med Ryssland, vilket avspeglar våra gemensamma intressen och värderingar med utgångspunkt i full respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och demokrati.

| 31. | Europaparlamentet stöder med avseende på detta rådets förslag om gemensam krishantering mellan EU och Ryssland i samband med konflikterna i Transnistrien och södra Kaukasus. Parlamentet påpekar att kriget i Tjetjenien försvårar utvecklandet av ett genuint partnerskap och upprepar sitt krav på en politisk lösning av konflikten som inbegriper samtliga demokratiska element i det tjetjenska samhället. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet stöder med avseende på detta rådets förslag om gemensam krishantering mellan EU och Ryssland i samband med konflikterna i Transnistrien och södra Kaukasus. Parlamentet påpekar att kriget i Tjetjenien försvårar utvecklandet av ett genuint partnerskap och upprepar sitt krav på en politisk lösning av konflikten som inbegriper samtliga demokratiska element i det tjetjenska samhället.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att förbindelserna med Kina endast framskridit på handelns och ekonomins område, utan några landvinningar av större betydelse när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet upprepar sitt krav på en bindande EU-uppförandekod om vapenexport, och uppmanar i det här sammanhanget rådet att inte häva vapenembargot och att finna vägar som underlättar dialog, löser upp spänning och främjar nedrustning i förbindelserna över Taiwansundet. Parlamentet stöder Taiwan som en demokratisk förebild för hela Kina. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar att förbindelserna med Kina endast framskridit på handelns och ekonomins område, utan några landvinningar av större betydelse när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet upprepar sitt krav på en bindande EU-uppförandekod om vapenexport, och uppmanar i det här sammanhanget rådet att inte häva vapenembargot och att finna vägar som underlättar dialog, löser upp spänning och främjar nedrustning i förbindelserna över Taiwansundet. Parlamentet stöder Taiwan som en demokratisk förebild för hela Kina.

| 33. | Europaparlamentet uttrycker djup oro med anledning av det stora antalet missiler i södra Kina riktade över Taiwansundet och Kinas lag om ”anti-separation” som på ett omotiverat sätt förvärrar situationen längs sundet. Parlamentet uppmanar Kina och myndigheterna i Taiwan att återuppta den politiska dialogen på grundval av ömsesidig förståelse och ömsesidigt erkännande i syfte att främja stabilitet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet i Ostasien. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uttrycker djup oro med anledning av det stora antalet missiler i södra Kina riktade över Taiwansundet och Kinas lag om ”anti-separation” som på ett omotiverat sätt förvärrar situationen längs sundet. Parlamentet uppmanar Kina och myndigheterna i Taiwan att återuppta den politiska dialogen på grundval av ömsesidig förståelse och ömsesidigt erkännande i syfte att främja stabilitet, demokrati, mänskliga rättigheter och rättssäkerhet i Ostasien.

| 34. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för Förenade kungarikets, Frankrikes och Tysklands samt rådets och kommissionens ansträngningar för att uppmuntra Iran att bli en aktiv och välvillig partner i regionen som fullt ut respekterar de mänskliga rättigheterna och för att se till att landet inte utvecklar kärnvapen. Parlamentet påpekar än en gång att bevis om fortsatt utveckling av sådana vapen skulle ha ytterst allvarliga konsekvenser för förbindelserna mellan EU och Iran. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för Förenade kungarikets, Frankrikes och Tysklands samt rådets och kommissionens ansträngningar för att uppmuntra Iran att bli en aktiv och välvillig partner i regionen som fullt ut respekterar de mänskliga rättigheterna och för att se till att landet inte utvecklar kärnvapen. Parlamentet påpekar än en gång att bevis om fortsatt utveckling av sådana vapen skulle ha ytterst allvarliga konsekvenser för förbindelserna mellan EU och Iran.

| 35. | Europaparlamentet förordar ett befästande av EU:s engagemang i Afghanistan och understödjer en genomförbar och tillförlitlig finansiering av detta uppdrag på medellång sikt. Vidare bör återuppbyggnaden av världssamfundet intensifieras. I detta sammanhang tillmäts uppbyggnad av utbildningsväsendet, förbättring av kvinnors, flickors och barns situation, nedrustning och återintegreringsåtgärder liksom utveckling och genomförande av ekonomiska alternativ till opiumodlingar särskild vikt. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet förordar ett befästande av EU:s engagemang i Afghanistan och understödjer en genomförbar och tillförlitlig finansiering av detta uppdrag på medellång sikt. Vidare bör återuppbyggnaden av världssamfundet intensifieras. I detta sammanhang tillmäts uppbyggnad av utbildningsväsendet, förbättring av kvinnors, flickors och barns situation, nedrustning och återintegreringsåtgärder liksom utveckling och genomförande av ekonomiska alternativ till opiumodlingar särskild vikt.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt inleda ett förfarande i syfte att anta en gemensam utrikes- och säkerhetspolitisk ståndpunkt om Irak. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt inleda ett förfarande i syfte att anta en gemensam utrikes- och säkerhetspolitisk ståndpunkt om Irak.

| 37. | Europaparlamentet uttrycker i det här sammanhanget djup oro med anledning av Nordkoreas uttalande den 10 februari 2005 om att på obestämd tid avstå från deltagande i de multilaterala samtalen om landets kärnprogram. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uttrycker i det här sammanhanget djup oro med anledning av Nordkoreas uttalande den 10 februari 2005 om att på obestämd tid avstå från deltagande i de multilaterala samtalen om landets kärnprogram.

| 38. | Europaparlamentet hänvisar till sina många resolutioner och betänkanden gällande de olika geografiska områdena, som innehåller värdefulla bidrag till debatten om på vilket sätt EU:s politik för dessa geografiska områden bör utvecklas i syfte att nå den rättvisa balans som nämns ovan. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet hänvisar till sina många resolutioner och betänkanden gällande de olika geografiska områdena, som innehåller värdefulla bidrag till debatten om på vilket sätt EU:s politik för dessa geografiska områden bör utvecklas i syfte att nå den rättvisa balans som nämns ovan.

| 39. | Europaparlamentet betonar på nytt den aktiva roll som EU måste spela i förbindelserna med tredjeland när det gäller att arbeta för mänskliga rättigheter och se till att millennieutvecklingsmålen uppfylls, vilka utgör viktiga och integrerade delar i både GUSP och ESFP. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar på nytt den aktiva roll som EU måste spela i förbindelserna med tredjeland när det gäller att arbeta för mänskliga rättigheter och se till att millennieutvecklingsmålen uppfylls, vilka utgör viktiga och integrerade delar i både GUSP och ESFP.

| 40. | Europaparlamentet pekar på EU:s samlade insats i samband med valet nyligen i Ukraina som ett bra exempel på hur de olika EU-institutionerna tillsammans med medlemsstaterna borde agera och inta en ledande roll när gemensamma europeiska intressen och värderingar står på spel. Parlamentet förbinder sig att stödja ytterligare åtgärder i fråga om Ukraina, eftersom utvecklingen nyligen tydligt utgör en stor utmaning också för EU. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet pekar på EU:s samlade insats i samband med valet nyligen i Ukraina som ett bra exempel på hur de olika EU-institutionerna tillsammans med medlemsstaterna borde agera och inta en ledande roll när gemensamma europeiska intressen och värderingar står på spel. Parlamentet förbinder sig att stödja ytterligare åtgärder i fråga om Ukraina, eftersom utvecklingen nyligen tydligt utgör en stor utmaning också för EU.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vid sidan av åtgärderna i handlingsplanen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken även överväga andra former av associering med Ukraina som skulle ge landet bestämda europeiska framtidsutsikter och motsvara de strävanden som det stora flertalet av det ukrainska folket gett uttryck för och som eventuellt skulle kunna resultera i en anslutning av landet till EU. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att vid sidan av åtgärderna i handlingsplanen inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken även överväga andra former av associering med Ukraina som skulle ge landet bestämda europeiska framtidsutsikter och motsvara de strävanden som det stora flertalet av det ukrainska folket gett uttryck för och som eventuellt skulle kunna resultera i en anslutning av landet till EU.

Parlamentets syn på EU:s roll i vissa multilaterala organisationer

| 42. | I väntan på att det nya konstitutionsfördraget skall träda i kraft, vilket uttryckligen gör unionen till en juridisk person, rekommenderar Europaparlamentet att nödvändiga åtgärder vidtas för att öka EU:s representation i de olika internationella multilaterala organisationerna, däribland särskilt Förenta nationerna, Internationella brottmålsdomstolen (ICC), Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Europarådet samt alla andra relevanta fora. Rådet och kommissionen uppmanas att vid behov involvera Europaparlamentets ledamöter i arbetet för att nå detta mål. Parlamentet betonar särskilt behovet av att stärka EU:s förbindelser med OSSE, Europarådet och FN. Parlamentet bör ges en roll som överensstämmer med den höga grad av parlamentarisk diplomati med vilken det bidrar till utvecklingen av GUSP. |
| --- | --- |

42.

I väntan på att det nya konstitutionsfördraget skall träda i kraft, vilket uttryckligen gör unionen till en juridisk person, rekommenderar Europaparlamentet att nödvändiga åtgärder vidtas för att öka EU:s representation i de olika internationella multilaterala organisationerna, däribland särskilt Förenta nationerna, Internationella brottmålsdomstolen (ICC), Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Europarådet samt alla andra relevanta fora. Rådet och kommissionen uppmanas att vid behov involvera Europaparlamentets ledamöter i arbetet för att nå detta mål. Parlamentet betonar särskilt behovet av att stärka EU:s förbindelser med OSSE, Europarådet och FN. Parlamentet bör ges en roll som överensstämmer med den höga grad av parlamentarisk diplomati med vilken det bidrar till utvecklingen av GUSP.

| 43. | Europaparlamentet anser att unionen som helhet bör spela en viktig roll, särskilt inom FN-systemet, och garanteras en plats i FN:s säkerhetsråd, eftersom en sådan plats skulle vara det tydligaste uttrycket för en verklig och effektiv gemensam utrikespolitik. Unionen bör även stödja reformeringen av FN och de förslag som ingår i rapporten från högnivågruppen för frågor som rör hot, utmaningar och förändringar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att unionen som helhet bör spela en viktig roll, särskilt inom FN-systemet, och garanteras en plats i FN:s säkerhetsråd, eftersom en sådan plats skulle vara det tydligaste uttrycket för en verklig och effektiv gemensam utrikespolitik. Unionen bör även stödja reformeringen av FN och de förslag som ingår i rapporten från högnivågruppen för frågor som rör hot, utmaningar och förändringar.

| 44. | Europaparlamentet gläds åt FN:s säkerhetsråds historiska beslut om att på initiativ av vissa EU-medlemsstater hänskjuta förbrytelserna i Darfur till åklagaren vid ICC. Parlamentet anser att detta är ett mycket viktigt steg mot en opartisk rättegång mot de som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Parlamentet beklagar dock att medborgare från stater som inte anslutit sig till Romstadgan undantas från ICC:s behörighet. Rådet uppmanas att stå fast vid sitt kraftfulla stöd för ICC. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet gläds åt FN:s säkerhetsråds historiska beslut om att på initiativ av vissa EU-medlemsstater hänskjuta förbrytelserna i Darfur till åklagaren vid ICC. Parlamentet anser att detta är ett mycket viktigt steg mot en opartisk rättegång mot de som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Parlamentet beklagar dock att medborgare från stater som inte anslutit sig till Romstadgan undantas från ICC:s behörighet. Rådet uppmanas att stå fast vid sitt kraftfulla stöd för ICC.

Parlamentets syn på finansieringen av GUSP för 2005

| 45. | Europaparlamentet upprepar att om unionen skall kunna stå emot de fem största hoten mot Europas säkerhet enligt EU:s säkerhetsstrategi (terrorism, spridning av massförstörelsevapen, regionala konflikter, stater i upplösning och organiserad brottslighet) krävs det ett långsiktigt externt engagemang där alla tillgängliga instrument utnyttjas, även betydande investeringar i säkerhetsforskning och konfliktförebyggande verksamhet, vilket innebär att det uttryckligen fastställs konkreta och hållbara budgetkompromisser i den kommande budgetplanen för 2007-2013. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet upprepar att om unionen skall kunna stå emot de fem största hoten mot Europas säkerhet enligt EU:s säkerhetsstrategi (terrorism, spridning av massförstörelsevapen, regionala konflikter, stater i upplösning och organiserad brottslighet) krävs det ett långsiktigt externt engagemang där alla tillgängliga instrument utnyttjas, även betydande investeringar i säkerhetsforskning och konfliktförebyggande verksamhet, vilket innebär att det uttryckligen fastställs konkreta och hållbara budgetkompromisser i den kommande budgetplanen för 2007-2013.

| 46. | Europaparlamentet vidhåller att det inte längre är möjligt att skilja mellan finansiering av civila och militära kostnader, särskilt när det gäller ESFP-insatser och i synnerhet åtgärder som EU vidtar på egen hand och som planeras och genomförs genom EU:s civil-militära enhet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet vidhåller att det inte längre är möjligt att skilja mellan finansiering av civila och militära kostnader, särskilt när det gäller ESFP-insatser och i synnerhet åtgärder som EU vidtar på egen hand och som planeras och genomförs genom EU:s civil-militära enhet.

| 47. | Europaparlamentet understryker därför på nytt att gemensamma kostnader för militära operationer inom ESFP bör finansieras via gemenskapens budget (såsom redan är fallet för den civila delen när det gäller polisiära åtgärder) och inte som i nuläget från en underordnad budget eller från medlemsstaternas startfond. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker därför på nytt att gemensamma kostnader för militära operationer inom ESFP bör finansieras via gemenskapens budget (såsom redan är fallet för den civila delen när det gäller polisiära åtgärder) och inte som i nuläget från en underordnad budget eller från medlemsstaternas startfond.

| 48. | Europaparlamentet påminner i detta syfte om de nya möjligheter som erbjuds genom finansiering av framtida insatser med användande av de planerade ”humanitära stridsstyrkorna”, i händelse av naturkatastrofer där det behövs både militära och civila biståndsformer såsom nyligen var fallet med tsunamikatastrofen i södra Asien. Parlamentet uppmanar i det här avseendet rådet och kommissionen att utarbeta ett nytt förslag som även beaktar Europaparlamentets förslag om en europeisk civil fredsstyrka och inrättandet av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd i enlighet med artikel III-321 i författningen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner i detta syfte om de nya möjligheter som erbjuds genom finansiering av framtida insatser med användande av de planerade ”humanitära stridsstyrkorna”, i händelse av naturkatastrofer där det behövs både militära och civila biståndsformer såsom nyligen var fallet med tsunamikatastrofen i södra Asien. Parlamentet uppmanar i det här avseendet rådet och kommissionen att utarbeta ett nytt förslag som även beaktar Europaparlamentets förslag om en europeisk civil fredsstyrka och inrättandet av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd i enlighet med artikel III-321 i författningen.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar rådet att, i händelse av framtida ESFP-operationer i samband med terrorismbekämpning och i motsats till de nuvarande bestämmelserna - t. ex. principen att kostnaderna skall bäras av den som orsakar dem eller andra speciallösningar, som den så kallade ”Athena-mekanismen'- överväga möjligheten att finansiera de gemensamma kostnaderna för denna typ av åtgärder med medel från gemenskapens budget.” |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar rådet att, i händelse av framtida ESFP-operationer i samband med terrorismbekämpning och i motsats till de nuvarande bestämmelserna - t. ex. principen att kostnaderna skall bäras av den som orsakar dem eller andra speciallösningar, som den så kallade ”Athena-mekanismen'- överväga möjligheten att finansiera de gemensamma kostnaderna för denna typ av åtgärder med medel från gemenskapens budget.”

*

- *

| 50. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare och Europarådets generalsekreterare. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas parlament, FN:s generalsekreterare, Natos generalsekreterare och Europarådets generalsekreterare.

---

(1)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

(2)  P6_TA(2005)0004.

(3)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 599.

(4)  EUT C 96 E, 21.4.2004, s. 79.

(5)  EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 506.

(6)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 599.

(7)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 182.

(8)  EUT C 104, 30.4.2004, s. 1043.

(9)  P6_TA(2005)0007.

(10)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 610.

(11)  EUT C 77 E, 26.3.2004, s. 226.

(12)  EUT C 97 E, 22.4.2004, s. 647.

(13)  EGT C 140 E, 13.6.2002, s. 569.

(14)  P6_TA(2005)0006.

(15)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1075.

P6_TA(2005)0133

Europeiska säkerhetsstrategin

Europaparlamentets resolution om den europeiska säkerhetsstrategin (2004/2167(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, undertecknat i Rom den 29 oktober 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, undertecknat i Rom den 29 oktober 2004,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategi som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, efter ett initiativ av det grekiska ordförandeskapet vid utrikesministrarnas informella möte (Kastellorizo i maj 2003), och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki (den 19-20 juni 2003), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategi som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, efter ett initiativ av det grekiska ordförandeskapet vid utrikesministrarnas informella möte (Kastellorizo i maj 2003), och slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki (den 19-20 juni 2003),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 november 2000 om utvecklingen av Europeiska unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik efter Köln och Helsingfors (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2000 om utvecklingen av Europeiska unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik efter Köln och Helsingfors (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 april 2003 om den nya europeiska säkerhets- och försvarskonstruktionen - prioriteringar och brister (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 april 2003 om den nya europeiska säkerhets- och försvarskonstruktionen - prioriteringar och brister (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2005 om konferensen för översyn av icke-spridningsavtalet 2005 och om kärnvapen i Nordkorea och Iran (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2005 om konferensen för översyn av icke-spridningsavtalet 2005 och om kärnvapen i Nordkorea och Iran (3),

| — | med beaktande av förslaget till en vitbok om Europeiska unionens försvar som lades fram av EU:s institut för säkerhetsstudier i maj 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till en vitbok om Europeiska unionens försvar som lades fram av EU:s institut för säkerhetsstudier i maj 2004,

| — | med beaktande av rapporten om en doktrin för Europa om mänsklig säkerhet som lades fram för EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken den 15 september 2004 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om en doktrin för Europa om mänsklig säkerhet som lades fram för EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken den 15 september 2004 (4),

| — | med beaktande av de olika konfliktförebyggande program som alla EU-institutioner har offentliggjort, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de olika konfliktförebyggande program som alla EU-institutioner har offentliggjort,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0072/2005), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0072/2005), och av följande skäl:

| A. | Den fransk-brittiska St. Malo-förklaringen av den 3-4 december 1998 utgör en milstolpe i utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). |
| --- | --- |

A.

Den fransk-brittiska St. Malo-förklaringen av den 3-4 december 1998 utgör en milstolpe i utvecklingen av den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP).

| B. | Agendan för ESFP:s utveckling formulerades sedan vid Europeiska rådets toppmöten i Köln (3-4 juni 1999), Helsingfors (10-11 december 1999) och Göteborg (15-16 juni 2001). |
| --- | --- |

B.

Agendan för ESFP:s utveckling formulerades sedan vid Europeiska rådets toppmöten i Köln (3-4 juni 1999), Helsingfors (10-11 december 1999) och Göteborg (15-16 juni 2001).

| C. | Vapenexportkontrollen måste skärpas beträffande vapenexport såväl till och från EU som globalt. |
| --- | --- |

C.

Vapenexportkontrollen måste skärpas beträffande vapenexport såväl till och från EU som globalt.

| D. | EU:s olika biståndsprogram är av stor betydelse. De utgör ett oumbärligt bidrag till att ekonomierna utvecklas, uppbyggnaden av demokratiska institutioner stöds, åtgärder för återuppbyggnad genomförs, makroekonomiska program utarbetas och de mänskliga rättigheterna främjas. |
| --- | --- |

D.

EU:s olika biståndsprogram är av stor betydelse. De utgör ett oumbärligt bidrag till att ekonomierna utvecklas, uppbyggnaden av demokratiska institutioner stöds, åtgärder för återuppbyggnad genomförs, makroekonomiska program utarbetas och de mänskliga rättigheterna främjas.

| E. | Det heltäckande synsätt som förespråkas i den europeiska säkerhetsstrategin tillämpas redan aktivt i länderna på Balkan. Detta illustreras av bredden på de EU-instrument som för närvarande används för att åstadkomma stabilitet i regionen: Cards-programmet, de civila uppdragen Proxima och EUPM (Europeiska unionens polisuppdrag) samt den militära operationen Althea. |
| --- | --- |

E.

Det heltäckande synsätt som förespråkas i den europeiska säkerhetsstrategin tillämpas redan aktivt i länderna på Balkan. Detta illustreras av bredden på de EU-instrument som för närvarande används för att åstadkomma stabilitet i regionen: Cards-programmet, de civila uppdragen Proxima och EUPM (Europeiska unionens polisuppdrag) samt den militära operationen Althea.

| F. | Opinionsundersökningar som genomförts under en tioårsperiod visar att över 60 procent av EU:s medborgare är positiva till en gemensam utrikespolitik för EU och att över 70 procent är positiva till en gemensam försvarspolitik. Andra undersökningar visar emellertid att det inte finns stöd för att öka militärutgifterna. |
| --- | --- |

F.

Opinionsundersökningar som genomförts under en tioårsperiod visar att över 60 procent av EU:s medborgare är positiva till en gemensam utrikespolitik för EU och att över 70 procent är positiva till en gemensam försvarspolitik. Andra undersökningar visar emellertid att det inte finns stöd för att öka militärutgifterna.

| G. | Europaparlamentets möjligheter att granska den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) enligt artikel III-304 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa har tyvärr inte ökat nämnvärt. Många beslut och åtgärder från rådet blir inte och har heller aldrig blivit föremål för samråd med parlamentet. Den höge representanten och hans enheter har dock visat sin goda vilja och hållit parlamentet informerat samt fört en dialog med parlamentet. Den höge representanten och hans enheter uppmanas att fortsätta och förstärka denna öppna dialog med parlamentet. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentets möjligheter att granska den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) enligt artikel III-304 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa har tyvärr inte ökat nämnvärt. Många beslut och åtgärder från rådet blir inte och har heller aldrig blivit föremål för samråd med parlamentet. Den höge representanten och hans enheter har dock visat sin goda vilja och hållit parlamentet informerat samt fört en dialog med parlamentet. Den höge representanten och hans enheter uppmanas att fortsätta och förstärka denna öppna dialog med parlamentet.

| H. | Utan att det påverkar föregående punkt kan noteras att det för åtgärder inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik även i fortsättningen finns en ansvarsskyldighet gentemot de nationella parlamenten, särskilt med avseende på de medlemsstater där militära åtgärder kräver parlamentets godkännande. |
| --- | --- |

H.

Utan att det påverkar föregående punkt kan noteras att det för åtgärder inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik även i fortsättningen finns en ansvarsskyldighet gentemot de nationella parlamenten, särskilt med avseende på de medlemsstater där militära åtgärder kräver parlamentets godkännande.

| I. | Alla åtgärder som vidtas inom ramen för unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik skall utövas med strikt efterlevnad av folkrätten och med respekt för principerna i FN-stadgan, vilket tydligt framgår av artiklarna I-3 och III-292 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. |
| --- | --- |

I.

Alla åtgärder som vidtas inom ramen för unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik skall utövas med strikt efterlevnad av folkrätten och med respekt för principerna i FN-stadgan, vilket tydligt framgår av artiklarna I-3 och III-292 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa.

| J. | Många av EU:s medlemsstater (bland annat Förenade kungariket, Tyskland, Spanien, Italien och Grekland) har egna erfarenheter av olika former av terrorism och världsåskådningarna bakom dessa, och i vissa fall gör länderna fortfarande sådana erfarenheter. |
| --- | --- |

J.

Många av EU:s medlemsstater (bland annat Förenade kungariket, Tyskland, Spanien, Italien och Grekland) har egna erfarenheter av olika former av terrorism och världsåskådningarna bakom dessa, och i vissa fall gör länderna fortfarande sådana erfarenheter.

| K. | Under överskådlig framtid utgör den islamistiska terrorn den största utmaningen för EU liksom för andra områden, särskilt om terrorister skulle lyckas skaffa sig kontroll över massförstörelsevapen. |
| --- | --- |

K.

Under överskådlig framtid utgör den islamistiska terrorn den största utmaningen för EU liksom för andra områden, särskilt om terrorister skulle lyckas skaffa sig kontroll över massförstörelsevapen.

| L. | Den europeiska säkerhetsstrategin utgör en del av de mer omfattande områdena GUSP och ESFP, inom vilka hela spektrumet av politiska handlingsmöjligheter för EU kan komma till användning, inbegripet att agera diplomatiskt, ekonomiskt och utvecklingspolitiskt. |
| --- | --- |

L.

Den europeiska säkerhetsstrategin utgör en del av de mer omfattande områdena GUSP och ESFP, inom vilka hela spektrumet av politiska handlingsmöjligheter för EU kan komma till användning, inbegripet att agera diplomatiskt, ekonomiskt och utvecklingspolitiskt.

Det europeiska säkerhetsläget

| 1. | Europaparlamentet framhäver att det krävs en helhetsförståelse av definitionen av begreppet ”säkerhet” för att man på rätt sätt skall kunna väga in både hur frågor av politisk och demokratisk betydelse (t.ex. brott mot de mänskliga rättigheterna, medveten diskriminering av vissa samhällsgrupper, förekomst av förtryckande regimer) och mångfalden av sociala, ekonomiska och miljömässiga faktorer (t.ex. fattigdom, svält, sjukdomar, analfabetism, knappa naturresurser, miljöförstöring, orättvisa handelsförbindelser etc.) bidrar till pågående regionala konflikter, sammanfallande stater och uppkomsten av kriminella nätverk och terroristnätverk, även om dessa nätverks verksamhet inte i något fall eller på något sätt kan rättfärdigas av ovan nämnda faktorer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhäver att det krävs en helhetsförståelse av definitionen av begreppet ”säkerhet” för att man på rätt sätt skall kunna väga in både hur frågor av politisk och demokratisk betydelse (t.ex. brott mot de mänskliga rättigheterna, medveten diskriminering av vissa samhällsgrupper, förekomst av förtryckande regimer) och mångfalden av sociala, ekonomiska och miljömässiga faktorer (t.ex. fattigdom, svält, sjukdomar, analfabetism, knappa naturresurser, miljöförstöring, orättvisa handelsförbindelser etc.) bidrar till pågående regionala konflikter, sammanfallande stater och uppkomsten av kriminella nätverk och terroristnätverk, även om dessa nätverks verksamhet inte i något fall eller på något sätt kan rättfärdigas av ovan nämnda faktorer.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar därför den omfattande innebörd som begreppet ”säkerhet” ges i den europeiska säkerhetsstrategin (ESS). Parlamentet instämmer i den åsikt som kommer till uttryck i ESS att de viktigaste hoten mot vår globala säkerhet för närvarande utgörs av terrorism, spridning av massförstörelsevapen, olösta regionala konflikter, sammanfallna och sammanfallande stater och organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att dessa hot varken kan primärt angripas eller lösas enbart med militära medel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar därför den omfattande innebörd som begreppet ”säkerhet” ges i den europeiska säkerhetsstrategin (ESS). Parlamentet instämmer i den åsikt som kommer till uttryck i ESS att de viktigaste hoten mot vår globala säkerhet för närvarande utgörs av terrorism, spridning av massförstörelsevapen, olösta regionala konflikter, sammanfallna och sammanfallande stater och organiserad brottslighet. Parlamentet betonar att dessa hot varken kan primärt angripas eller lösas enbart med militära medel.

| 3. | Europaparlamentet drar därför samma slutsats som den som framförs i ESS, nämligen att en kombination av de olika biståndsprogrammen och instrumenten, inbegripet dem som hör till biståndspolitiken, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå, tillsammans med diplomatisk, civil och militär förmåga och expertis är det bästa sättet att bidra till en säkrare värld. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet drar därför samma slutsats som den som framförs i ESS, nämligen att en kombination av de olika biståndsprogrammen och instrumenten, inbegripet dem som hör till biståndspolitiken, både på EU-nivå och på medlemsstatsnivå, tillsammans med diplomatisk, civil och militär förmåga och expertis är det bästa sättet att bidra till en säkrare värld.

| 4. | Europaparlamentet understryker följaktligen att det föreligger ett brådskande behov av att detta koncept för säkerhetsläget inom unionens befintliga strukturer genomförs praktiskt, så att unionen kan upptäcka kriser i tillräckligt god tid för att kunna agera i föregripande syfte. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet ökade insatser för att inrätta ett system som tidigt kan slå larm om hot, och därvid utnyttja ny civil IT-teknik för nyhetsanalys och nyhetsbedömning. Parlamentet anser även att ett av flera möjliga meningsfulla sätt att identifiera orsakerna till konflikterna, rapportera om dem och medverka till att undanröja dem, så att en upptrappning av våld kan undvikas, vore att i vissa kriskänsliga regioner inrätta specialiserade center för att upptäcka kriser (”tension detection centres”), som kan inrättas såväl inom ramen för den framtida europeiska avdelningen för yttre åtgärder som genom enheter utanför Europeiska unionen, exempelvis Afrikanska unionen. I detta sammanhang betonas dessutom vikten av att konfliktförebyggande verksamhet och bekämpning av terrorism tas med som beståndsdelar i EU:s alla politikområden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker följaktligen att det föreligger ett brådskande behov av att detta koncept för säkerhetsläget inom unionens befintliga strukturer genomförs praktiskt, så att unionen kan upptäcka kriser i tillräckligt god tid för att kunna agera i föregripande syfte. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet ökade insatser för att inrätta ett system som tidigt kan slå larm om hot, och därvid utnyttja ny civil IT-teknik för nyhetsanalys och nyhetsbedömning. Parlamentet anser även att ett av flera möjliga meningsfulla sätt att identifiera orsakerna till konflikterna, rapportera om dem och medverka till att undanröja dem, så att en upptrappning av våld kan undvikas, vore att i vissa kriskänsliga regioner inrätta specialiserade center för att upptäcka kriser (”tension detection centres”), som kan inrättas såväl inom ramen för den framtida europeiska avdelningen för yttre åtgärder som genom enheter utanför Europeiska unionen, exempelvis Afrikanska unionen. I detta sammanhang betonas dessutom vikten av att konfliktförebyggande verksamhet och bekämpning av terrorism tas med som beståndsdelar i EU:s alla politikområden.

EU:s strategiska mål

| 5. | Europaparlamentet instämmer helt i de strategiska mål för unionen som uttrycks i ESS: att bemöta hoten, bygga upp säkerheten i unionens grannländer och stärka den internationella ordningen genom effektiva åtgärder via effektiva multilaterala strukturer. Parlamentet betonar att målsättningen för ESS går mycket längre än de militära aspekterna i den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet instämmer helt i de strategiska mål för unionen som uttrycks i ESS: att bemöta hoten, bygga upp säkerheten i unionens grannländer och stärka den internationella ordningen genom effektiva åtgärder via effektiva multilaterala strukturer. Parlamentet betonar att målsättningen för ESS går mycket längre än de militära aspekterna i den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det blir nödvändigt att fastställa om det rör sig om regionala och/eller globala hot när hoten skall bekämpas, så att unionen på ett effektivt sätt kan mobilisera tillgängliga instrument och resurser för att angripa problemet. Parlamentet konstaterar att uppbyggnaden av säkerheten i unionens grannländer i stor utsträckning kommer att inriktas på att motarbeta de regionala hoten, medan de globala hoten måste bemötas genom effektiva multilaterala internationella strukturer med EU som drivande kraft. Parlamentet konstaterar emellertid att multilaterala organisationer och strukturer också kan uppmanas att ta itu med regionala hot. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att det blir nödvändigt att fastställa om det rör sig om regionala och/eller globala hot när hoten skall bekämpas, så att unionen på ett effektivt sätt kan mobilisera tillgängliga instrument och resurser för att angripa problemet. Parlamentet konstaterar att uppbyggnaden av säkerheten i unionens grannländer i stor utsträckning kommer att inriktas på att motarbeta de regionala hoten, medan de globala hoten måste bemötas genom effektiva multilaterala internationella strukturer med EU som drivande kraft. Parlamentet konstaterar emellertid att multilaterala organisationer och strukturer också kan uppmanas att ta itu med regionala hot.

| 7. | Europaparlamentet instämmer helt i den bedömning som gjorts inom unionens nya grannlandspolitik och den europeiska säkerhetsstrategin, nämligen att unionens grannskap bör ses i ett bredare perspektiv och förutom de östeuropeiska länder som har gemensamma gränser med EU också omfatta områden som ligger längre åt öster och söder, exempelvis Kaukasien, Mellanöstern och Nordafrika. Parlamentet konstaterar att denna policy överensstämmer med unionens pågående insatser för att även genom Barcelonaprocessen finna en lösning på den arabisk-israeliska konflikten. Parlamentet understryker att demokratin och rättsstatsprincipen är de viktigaste förutsättningarna för att folken fredligt skall kunna leva tillsammans. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet instämmer helt i den bedömning som gjorts inom unionens nya grannlandspolitik och den europeiska säkerhetsstrategin, nämligen att unionens grannskap bör ses i ett bredare perspektiv och förutom de östeuropeiska länder som har gemensamma gränser med EU också omfatta områden som ligger längre åt öster och söder, exempelvis Kaukasien, Mellanöstern och Nordafrika. Parlamentet konstaterar att denna policy överensstämmer med unionens pågående insatser för att även genom Barcelonaprocessen finna en lösning på den arabisk-israeliska konflikten. Parlamentet understryker att demokratin och rättsstatsprincipen är de viktigaste förutsättningarna för att folken fredligt skall kunna leva tillsammans.

| 8. | Europaparlamentet betonar FN:s företrädande roll inom den multilaterala institutionella ramen och behovet av att EU spelar en ledande roll för att ge förnyad kraft åt denna oumbärliga institutions strukturer och förmåga. Parlamentet noterar i detta sammanhang den rapport som den 21 mars 2005 lades fram av FN:s generalsekreterare, ”In larger freedom: towards development, security and human rights for all”. Utan att föregripa någon detaljerad bedömning som det kan komma att göra senare, välkomnar parlamentet denna rapport som utgångspunkten för en öppen diskussion om att reformera FN så att organisationen kan möta 2000-talets utmaningar. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samordna sina ståndpunkter inom ramen för dessa diskussioner, i fullt medvetande om det fasta stöd som enligt opinionsundersökningar finns för ett mer synligt GUSP/ESFP genom EU än vad som nu är fallet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar FN:s företrädande roll inom den multilaterala institutionella ramen och behovet av att EU spelar en ledande roll för att ge förnyad kraft åt denna oumbärliga institutions strukturer och förmåga. Parlamentet noterar i detta sammanhang den rapport som den 21 mars 2005 lades fram av FN:s generalsekreterare, ”In larger freedom: towards development, security and human rights for all”. Utan att föregripa någon detaljerad bedömning som det kan komma att göra senare, välkomnar parlamentet denna rapport som utgångspunkten för en öppen diskussion om att reformera FN så att organisationen kan möta 2000-talets utmaningar. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att samordna sina ståndpunkter inom ramen för dessa diskussioner, i fullt medvetande om det fasta stöd som enligt opinionsundersökningar finns för ett mer synligt GUSP/ESFP genom EU än vad som nu är fallet.

| 9. | Europaparlamentet betonar vidare behovet av att unionen spelar en ledande roll i samarbetet med andra internationella och regionala organisationer som främjar fred och säkerhet i världen. Det är särskilt viktigt att ha ett fullödigt samarbete med OSSE. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vidare behovet av att unionen spelar en ledande roll i samarbetet med andra internationella och regionala organisationer som främjar fred och säkerhet i världen. Det är särskilt viktigt att ha ett fullödigt samarbete med OSSE.

| 10. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU driver en bestämd och rättvis utvecklingspolitik för att effektivt kunna bidra till de universellat antagna millenniemålen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU driver en bestämd och rättvis utvecklingspolitik för att effektivt kunna bidra till de universellat antagna millenniemålen.

De senaste milstolparna inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken

| 11. | Europaparlamentet noterar de värdefulla erfarenheter som gjorts vid civila uppdrag och polisuppdrag de senaste två åren, däribland den internationella polisstyrkans (numera Europeiska unionens polisuppdrag, EUPM) övertagande av kontrollen i Bosnien och Hercegovina sedan 2003, Proxima i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Eujust Themis i Georgien. Parlamentet välkomnar samtidigt det förestående inrättandet av en polisstyrka i Demokratiska republiken Kongo (Eupol, Kinshasa). |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar de värdefulla erfarenheter som gjorts vid civila uppdrag och polisuppdrag de senaste två åren, däribland den internationella polisstyrkans (numera Europeiska unionens polisuppdrag, EUPM) övertagande av kontrollen i Bosnien och Hercegovina sedan 2003, Proxima i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Eujust Themis i Georgien. Parlamentet välkomnar samtidigt det förestående inrättandet av en polisstyrka i Demokratiska republiken Kongo (Eupol, Kinshasa).

| 12. | Europaparlamentet erkänner de betydande framsteg som gjorts för att öka unionens militära förmåga. Parlamentet noterar samtidigt betydelsen av den Berlin plus-ram som man enats om med Nato och som möjliggjorde EU:s första militära uppdrag Concordia i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och uppdraget Althea i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet erkänner den fördelaktiga flexibilitet i den europeiska ramen för säkerhets- och försvarspolitiken som medger fortsatt stöd åt operationen Artemis i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner de betydande framsteg som gjorts för att öka unionens militära förmåga. Parlamentet noterar samtidigt betydelsen av den Berlin plus-ram som man enats om med Nato och som möjliggjorde EU:s första militära uppdrag Concordia i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och uppdraget Althea i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet erkänner den fördelaktiga flexibilitet i den europeiska ramen för säkerhets- och försvarspolitiken som medger fortsatt stöd åt operationen Artemis i Demokratiska republiken Kongo.

| 13. | Europaparlamentet betonar att EU:s gemensamma lägescentral (SITCEN) redan har bidragit på ett positivt sätt genom att samordna allt tillgängligt civilt, militärt och diplomatiskt underrättelseväsen för att ta fram övertygande bakgrundsanalyser för alla tänkbara situationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare intensifiera sitt informationsutbyte med den gemensamma lägescentralen så att inte uppfyllandet av de ambitioner som uttryckts i ESS hindras i onödan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att EU:s gemensamma lägescentral (SITCEN) redan har bidragit på ett positivt sätt genom att samordna allt tillgängligt civilt, militärt och diplomatiskt underrättelseväsen för att ta fram övertygande bakgrundsanalyser för alla tänkbara situationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ytterligare intensifiera sitt informationsutbyte med den gemensamma lägescentralen så att inte uppfyllandet av de ambitioner som uttryckts i ESS hindras i onödan.

| 14. | Europaparlamentet betonar att ESFP:s särskilda särdrag och mervärde utgörs av kombinationen av civila och militära komponenter och konstaterar, med beaktande av ovannämnda insatser, att EU i framtiden i ökande utsträckning kommer att ställas inför utmaningen att finna en lämplig jämvikt mellan militära och civila komponenter för att uppfylla andan och målen i ESS. Parlamentet anser att Altheauppdraget i Bosnien och Hercegovina kommer att ge värdefulla erfarenheter i detta hänseende i den mån unionen kan samordna sina militära insatser där med de civila uppdrag och program som för närvarande håller på att genomföras. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att ESFP:s särskilda särdrag och mervärde utgörs av kombinationen av civila och militära komponenter och konstaterar, med beaktande av ovannämnda insatser, att EU i framtiden i ökande utsträckning kommer att ställas inför utmaningen att finna en lämplig jämvikt mellan militära och civila komponenter för att uppfylla andan och målen i ESS. Parlamentet anser att Altheauppdraget i Bosnien och Hercegovina kommer att ge värdefulla erfarenheter i detta hänseende i den mån unionen kan samordna sina militära insatser där med de civila uppdrag och program som för närvarande håller på att genomföras.

Utveckling i riktning mot det övergripande målet för 2010 och ett civilt övergripande mål för 2008

| 15. | Europaparlamentet stämmer in i de mål som sammanfattas i det övergripande målet för 2010 som formellt antogs av rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 17 maj 2004 samt överenskommelsen om ett civilt övergripande mål för 2008 som godkändes av samma råd den 13 december 2004, som ett sätt att koncentrera insatserna så att EU tillförs de resurser som krävs för att uppfylla de strategiska målen i ESS. Dessa innehålls- och tidsriktlinjer bör ges konkret form i en vitbok. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stämmer in i de mål som sammanfattas i det övergripande målet för 2010 som formellt antogs av rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 17 maj 2004 samt överenskommelsen om ett civilt övergripande mål för 2008 som godkändes av samma råd den 13 december 2004, som ett sätt att koncentrera insatserna så att EU tillförs de resurser som krävs för att uppfylla de strategiska målen i ESS. Dessa innehålls- och tidsriktlinjer bör ges konkret form i en vitbok.

| 16. | Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang de framsteg som gjordes vid rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 22 november 2004 om den fortsatta utvecklingen av konceptet med stridsenheter som kan grupperas med kort varsel och användas för högintensiva militäroperationer. Parlamentet konstaterar att dessa stridsenheter i första hand skall komma från de binationella och multinationella förband som redan finns inom EU. Parlamentet noterar även den av rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) godkända överenskommelsen om att utarbeta ett civilt övergripande mål för 2008 och välkomnar den avsikt som uttrycks i denna och som innebär att de hittillsvarande civila styrmedlen utformas på ett mer omfattande sätt som ökar insatsmöjligheterna, så att man på grundval av de särskilda behoven på plats kan koncentrera olika integrerade förband. Parlamentet erkänner därför att den framtida civila krishanteringen inom ramen för ESFP de facto kommer att omfatta mer än de tidigare fyra prioriterade områden som fastställdes i Santa Maria da Feira (polis, rättsstat, civilförvaltning och skydd av befolkningen). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erkänner i detta sammanhang de framsteg som gjordes vid rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 22 november 2004 om den fortsatta utvecklingen av konceptet med stridsenheter som kan grupperas med kort varsel och användas för högintensiva militäroperationer. Parlamentet konstaterar att dessa stridsenheter i första hand skall komma från de binationella och multinationella förband som redan finns inom EU. Parlamentet noterar även den av rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) godkända överenskommelsen om att utarbeta ett civilt övergripande mål för 2008 och välkomnar den avsikt som uttrycks i denna och som innebär att de hittillsvarande civila styrmedlen utformas på ett mer omfattande sätt som ökar insatsmöjligheterna, så att man på grundval av de särskilda behoven på plats kan koncentrera olika integrerade förband. Parlamentet erkänner därför att den framtida civila krishanteringen inom ramen för ESFP de facto kommer att omfatta mer än de tidigare fyra prioriterade områden som fastställdes i Santa Maria da Feira (polis, rättsstat, civilförvaltning och skydd av befolkningen).

| 17. | Europaparlamentet understryker betydelsen av den allsidiga kapacitetsutvecklingen (Global Approach on Deployability), särskilt när det gäller att uppnå full operationell rörlighet för stridsgrupperna senast 2007, och välkomnar i detta sammanhang bidragen från samordningscentrumen i Aten och Eindhoven på området för militära transporter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker betydelsen av den allsidiga kapacitetsutvecklingen (Global Approach on Deployability), särskilt när det gäller att uppnå full operationell rörlighet för stridsgrupperna senast 2007, och välkomnar i detta sammanhang bidragen från samordningscentrumen i Aten och Eindhoven på området för militära transporter.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar också i detta avseende att Europeiska rådet formellt har antagit förslaget om en civil-militär cell (Civ/Mil) inom Europeiska unionens militära stab. Parlamentet noterar att Civ/Mil kommer att spela en särskilt avgörande roll vid den strategiska planeringen av alla operationer (dvs. civila, militära och kombinerade civila-militära) och - från och med 2006 - vid inrättandet av ett operativt centrum för autonoma EU-uppdrag i de fall då inga nationella högkvarter har utsetts. Parlamentet framhäver vidare betydelsen av Civ/Mil då principer och modeller skall utvecklas för hanteringen av den civila-militära överlappningen. Parlamentet inser emellertid att många av dessa principer och modeller kommer att utvecklas till följd av pågående och framtida operationer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar också i detta avseende att Europeiska rådet formellt har antagit förslaget om en civil-militär cell (Civ/Mil) inom Europeiska unionens militära stab. Parlamentet noterar att Civ/Mil kommer att spela en särskilt avgörande roll vid den strategiska planeringen av alla operationer (dvs. civila, militära och kombinerade civila-militära) och - från och med 2006 - vid inrättandet av ett operativt centrum för autonoma EU-uppdrag i de fall då inga nationella högkvarter har utsetts. Parlamentet framhäver vidare betydelsen av Civ/Mil då principer och modeller skall utvecklas för hanteringen av den civila-militära överlappningen. Parlamentet inser emellertid att många av dessa principer och modeller kommer att utvecklas till följd av pågående och framtida operationer.

| 19. | Europaparlamentet uppmärksammar i fråga om planeringen av EU:s framtida kombinerade civila och militära uppdrag de förslag och idéer som ingår i rapporten ”A human Security Doctrine for Europe”. Parlamentet välkomnar i det sammanhanget den nuvarande utvecklingen inom ESFP, exempelvis inrättandet av Civ/Mil, som stämmer överens med denna rapports allmänna inriktning, och den blivande europeiska frivilligkår för humanitärt bistånd som skall inrättas i enlighet med artikel III-321.5 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Parlamentet noterar dock att den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd i den artikeln främst är planerad som ”en ram för gemensamma bidrag från europeiska ungdomar” och begär därför att dessa ramar antingen skall utvidgas eller kompletteras genom inrättande av ytterligare en kår, för att de erfarenheter och den expertis som finns bland aktiva och f.d. yrkesmän skall kunna utnyttjas och i syfte att skapa en fungerande kår mer i likhet med en europeisk civil fredskår - vilket parlamentet vid flera tillfällen föreslagit. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmärksammar i fråga om planeringen av EU:s framtida kombinerade civila och militära uppdrag de förslag och idéer som ingår i rapporten ”A human Security Doctrine for Europe”. Parlamentet välkomnar i det sammanhanget den nuvarande utvecklingen inom ESFP, exempelvis inrättandet av Civ/Mil, som stämmer överens med denna rapports allmänna inriktning, och den blivande europeiska frivilligkår för humanitärt bistånd som skall inrättas i enlighet med artikel III-321.5 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Parlamentet noterar dock att den europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd i den artikeln främst är planerad som ”en ram för gemensamma bidrag från europeiska ungdomar” och begär därför att dessa ramar antingen skall utvidgas eller kompletteras genom inrättande av ytterligare en kår, för att de erfarenheter och den expertis som finns bland aktiva och f.d. yrkesmän skall kunna utnyttjas och i syfte att skapa en fungerande kår mer i likhet med en europeisk civil fredskår - vilket parlamentet vid flera tillfällen föreslagit.

| 20. | Europaparlamentet noterar att rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 7 januari 2005, delvis på grundval av preliminära förslag från kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser, även uppmanat sina behöriga organ och kommissionen att undersöka möjligheterna att bygga upp unionens krisreaktionskapacitet för att kunna ge katastrofhjälp. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 7 januari 2005, delvis på grundval av preliminära förslag från kommissionsledamoten med ansvar för yttre förbindelser, även uppmanat sina behöriga organ och kommissionen att undersöka möjligheterna att bygga upp unionens krisreaktionskapacitet för att kunna ge katastrofhjälp.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar ihärdigt rådet och kommissionen att se till att befintliga styrmedel och resurser är förenliga och samstämda, även med nya förslag, särskilt med tanke på det nära sambandet mellan konfliktförebyggande verksamhet och krishantering. Mätbara framgångar inom detta arbete, som ju ännu återstår att slutföra, kan betraktas som framsteg med tanke på det framtida inrättandet av en europeisk avdelning för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar ihärdigt rådet och kommissionen att se till att befintliga styrmedel och resurser är förenliga och samstämda, även med nya förslag, särskilt med tanke på det nära sambandet mellan konfliktförebyggande verksamhet och krishantering. Mätbara framgångar inom detta arbete, som ju ännu återstår att slutföra, kan betraktas som framsteg med tanke på det framtida inrättandet av en europeisk avdelning för yttre åtgärder.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar vissa medlemsstaters initiativ att inrätta en europeisk gendarmeristyrka och deras beredskap att ställa den i ESFP:s tjänst. Parlamentet framhäver att denna styrka är särskilt ägnad att garantera övergången från en rent militär operationsfas till en kombinerad eller uteslutande civil fas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar vissa medlemsstaters initiativ att inrätta en europeisk gendarmeristyrka och deras beredskap att ställa den i ESFP:s tjänst. Parlamentet framhäver att denna styrka är särskilt ägnad att garantera övergången från en rent militär operationsfas till en kombinerad eller uteslutande civil fas.

| 23. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla en europeisk säkerhetskultur genom att effektivt genomföra EU:s utbildningskoncept på ESFP-området, vilket ökar interoperabiliteten mellan alla som är inblandade i EU:s krishantering. I detta sammanhang understryks att det bör inrättas en europeisk säkerhetsoch försvarsakademi (ESDC) för att förse EU:s instanser och medlemsstater med kunnig personal som kan arbeta effektivt med alla ESFP-relaterade frågor. En sådan akademi måste bygga på solida organisatoriska och ekonomiska förutsättningar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla en europeisk säkerhetskultur genom att effektivt genomföra EU:s utbildningskoncept på ESFP-området, vilket ökar interoperabiliteten mellan alla som är inblandade i EU:s krishantering. I detta sammanhang understryks att det bör inrättas en europeisk säkerhetsoch försvarsakademi (ESDC) för att förse EU:s instanser och medlemsstater med kunnig personal som kan arbeta effektivt med alla ESFP-relaterade frågor. En sådan akademi måste bygga på solida organisatoriska och ekonomiska förutsättningar.

| 24. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de snabba åtgärder som vidtogs för att inrätta Europeiska försvarsbyrån innan Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa formellt antogs. Parlamentet konstaterar att Europeiska försvarsbyråns verksamhet bör gynna unionen, inte bara för att vidareutveckla försvarsförmågan i samband med krishantering, utan också för att rationalisera kostnaderna för forskning och utveckling i medlemsstaterna och på lång sikt bidra till att skapa en europeisk försvarsmaterielmarknad. Försvarsbyrån bör ägna särskild uppmärksamhet åt stridsenheternas utrustning och beväpning samt garantera deras kompatibilitet. Parlamentet kräver att stridsenheterna som första prioritering förses med ny och gemensam utrustning. Parlamentet varnar emellertid för att Europeiska försvarsbyråns alla framtida insatser i stor utsträckning kommer att vara beroende av medlemsstaternas (politiska) välvilja och kräver tillräckliga budgetmedel för genomförandet av rustningsinitiativ som leds av försvarsbyrån. Parlamentet konstaterar i sammanhanget vidare att Europeiska försvarsbyrån inte får hindras från att genomföra mer långsiktiga mål med sikte på kapaciteten - sådana som ligger bortom det övergripande målet för 2010 - så att unionen kan dra nytta av att fullfölja målen i ESS. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse de snabba åtgärder som vidtogs för att inrätta Europeiska försvarsbyrån innan Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa formellt antogs. Parlamentet konstaterar att Europeiska försvarsbyråns verksamhet bör gynna unionen, inte bara för att vidareutveckla försvarsförmågan i samband med krishantering, utan också för att rationalisera kostnaderna för forskning och utveckling i medlemsstaterna och på lång sikt bidra till att skapa en europeisk försvarsmaterielmarknad. Försvarsbyrån bör ägna särskild uppmärksamhet åt stridsenheternas utrustning och beväpning samt garantera deras kompatibilitet. Parlamentet kräver att stridsenheterna som första prioritering förses med ny och gemensam utrustning. Parlamentet varnar emellertid för att Europeiska försvarsbyråns alla framtida insatser i stor utsträckning kommer att vara beroende av medlemsstaternas (politiska) välvilja och kräver tillräckliga budgetmedel för genomförandet av rustningsinitiativ som leds av försvarsbyrån. Parlamentet konstaterar i sammanhanget vidare att Europeiska försvarsbyrån inte får hindras från att genomföra mer långsiktiga mål med sikte på kapaciteten - sådana som ligger bortom det övergripande målet för 2010 - så att unionen kan dra nytta av att fullfölja målen i ESS.

| 25. | Parlamentet anser att en europeisk rymdpolitik utgör en av unionens viktigaste strategiska utmaningar under detta århundrade. På området för telekommunikation och signalspaning utvecklas många projekt parallellt, vilket minskar effektiviteten och ökar kostnaderna. Europaparlamentet kräver att dessa projekt, exempelvis det franska satellitsystemet Helios och det tyska systemet Sar Lupe, sammanförs inom den europeiska säkerhetsforskningen. |
| --- | --- |

25.

Parlamentet anser att en europeisk rymdpolitik utgör en av unionens viktigaste strategiska utmaningar under detta århundrade. På området för telekommunikation och signalspaning utvecklas många projekt parallellt, vilket minskar effektiviteten och ökar kostnaderna. Europaparlamentet kräver att dessa projekt, exempelvis det franska satellitsystemet Helios och det tyska systemet Sar Lupe, sammanförs inom den europeiska säkerhetsforskningen.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att inom en nära framtid främja säkerhetsforskningen inom unionen och rekommenderar därför att det inom de kommande ramprogrammen för forskning inrättas ett självständigt europeiskt säkerhetsforskningsprogram med styrmedel, bestämmelser och finansieringsmodeller som är lämpliga i säkerhetsfrågor, i överensstämmelse med rekommendationerna från expertgruppen. Parlamentet påpekar dock risken för överlappning med försvarsbyråns forskningsinitiativ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, rådet och medlemsstaterna till nära samarbete för att undvika denna risk. I detta sammanhang rekommenderas - parallellt med den teknikdrivna forskningen - att man koncentrerar sig på utvecklingen av gemensam kompetens i fråga om modellbildning och simulation och på förmågan att analysera hot och säkerhetskoncept, samtidigt som respektive komparativa fördelar utnyttjas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att inom en nära framtid främja säkerhetsforskningen inom unionen och rekommenderar därför att det inom de kommande ramprogrammen för forskning inrättas ett självständigt europeiskt säkerhetsforskningsprogram med styrmedel, bestämmelser och finansieringsmodeller som är lämpliga i säkerhetsfrågor, i överensstämmelse med rekommendationerna från expertgruppen. Parlamentet påpekar dock risken för överlappning med försvarsbyråns forskningsinitiativ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen, rådet och medlemsstaterna till nära samarbete för att undvika denna risk. I detta sammanhang rekommenderas - parallellt med den teknikdrivna forskningen - att man koncentrerar sig på utvecklingen av gemensam kompetens i fråga om modellbildning och simulation och på förmågan att analysera hot och säkerhetskoncept, samtidigt som respektive komparativa fördelar utnyttjas.

Bristande kapacitet

| 27. | Europaparlamentet konstaterar följande tre kategorier av materiella brister, som allvarligt skulle kunna påverka unionens förmåga att genomföra både civila krishanteringsinsatser och högintensiva humanitära insatser med övervägande militära medel, till exempel att stoppa humanitära katastrofer av en dimension liknande den i Rwanda:






  a) | otillräckliga insatsstyrkor för att bibehålla den erforderliga rotationen (1/3 i tjänst, 1/3 i utbildning och 1/3 reservstyrka) i sådana långsiktiga/högintensiva insatser, |
| --- | --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar följande tre kategorier av materiella brister, som allvarligt skulle kunna påverka unionens förmåga att genomföra både civila krishanteringsinsatser och högintensiva humanitära insatser med övervägande militära medel, till exempel att stoppa humanitära katastrofer av en dimension liknande den i Rwanda:

a)

otillräckliga insatsstyrkor för att bibehålla den erforderliga rotationen (1/3 i tjänst, 1/3 i utbildning och 1/3 reservstyrka) i sådana långsiktiga/högintensiva insatser,

| b) | otillräckliga permanenta storskaliga flygtransportresurser för att transportera styrkor utomlands, |
| --- | --- |

b)

otillräckliga permanenta storskaliga flygtransportresurser för att transportera styrkor utomlands,

| c) | otillräckligt antal insatsbefäl, bristande kontroll- och kommunikationskapacitet samt underrättelse-, övervaknings- och spaningsresurser inom ESFP:s kollektiva ram. |
| --- | --- |

c)

otillräckligt antal insatsbefäl, bristande kontroll- och kommunikationskapacitet samt underrättelse-, övervaknings- och spaningsresurser inom ESFP:s kollektiva ram.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att den pågående utvecklingen av stridsenheterna i stor utsträckning kommer att avhjälpa den förstnämnda bristen. Den planerade tillverkningen av transportflygplanet A400M kommer inte att avhjälpa den andra bristen helt och hållet, och parlamentet kräver att andra åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med detta. Parlamentet anser ändå att man bör överväga att inrätta ett rotationsschema för gruppering av styrkorna. I ett sådant rotationssystem vill parlamentet se gemensamma utbildningsstandarder, exempelvis för helikopterinsatser. Parlamentet anser att genom ett gemensamt utbildningssystem kunde insatsmöjligheterna ökas och kostnaderna reduceras. Parlamentet yrkar, när det gäller den sistnämnda bristen, kraftfullt på att åtgärder vidtas för att EU skall kunna genomföra uppdrag som kräver assistans av militära styrkor utan att utnyttja Natos eller någon enskild medlemsstats resurser. Parlamentet påpekar att sådana åtgärder i själva verket skulle kunna bestå i att befintliga resurser och befintlig kapacitet i medlemsstaterna kombineras i syfte att inrätta en kommunikationsbas eller ett nätverk med dubbelt användningsområde som gagnar den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att den pågående utvecklingen av stridsenheterna i stor utsträckning kommer att avhjälpa den förstnämnda bristen. Den planerade tillverkningen av transportflygplanet A400M kommer inte att avhjälpa den andra bristen helt och hållet, och parlamentet kräver att andra åtgärder måste vidtas för att komma till rätta med detta. Parlamentet anser ändå att man bör överväga att inrätta ett rotationsschema för gruppering av styrkorna. I ett sådant rotationssystem vill parlamentet se gemensamma utbildningsstandarder, exempelvis för helikopterinsatser. Parlamentet anser att genom ett gemensamt utbildningssystem kunde insatsmöjligheterna ökas och kostnaderna reduceras. Parlamentet yrkar, när det gäller den sistnämnda bristen, kraftfullt på att åtgärder vidtas för att EU skall kunna genomföra uppdrag som kräver assistans av militära styrkor utan att utnyttja Natos eller någon enskild medlemsstats resurser. Parlamentet påpekar att sådana åtgärder i själva verket skulle kunna bestå i att befintliga resurser och befintlig kapacitet i medlemsstaterna kombineras i syfte att inrätta en kommunikationsbas eller ett nätverk med dubbelt användningsområde som gagnar den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken.

| 29. | Europaparlamentet framhäver vidare att de mål och syften som uttrycks i det övergripande målet för 2010 inte skulle räcka till för att genomföra uppdrag av mer intensiv karaktär eller uppdrag som skulle pågå i mer än ett år. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i nära samarbete med rådet lägga fram en vitbok om de praktiska kraven i fråga om utvecklingen av ESFP och den europeiska säkerhetsstrategin, så att man även fortsätter att främja en debatt om att utveckla en framtida europeisk försvarsstrategi. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhäver vidare att de mål och syften som uttrycks i det övergripande målet för 2010 inte skulle räcka till för att genomföra uppdrag av mer intensiv karaktär eller uppdrag som skulle pågå i mer än ett år. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att i nära samarbete med rådet lägga fram en vitbok om de praktiska kraven i fråga om utvecklingen av ESFP och den europeiska säkerhetsstrategin, så att man även fortsätter att främja en debatt om att utveckla en framtida europeisk försvarsstrategi.

Vapenexportkontroll samt icke-spridning av massförstörelsevapen och lätta vapen

| 30. | Europaparlamentet bekräftar inom ramen för den gemensamma utrikes- och försvarspolitiken den europeiska strategins övergripande samstämmighet i fråga om icke-spridningen av massförstörelsevapen, sådan den formellt antogs av Europeiska rådet i december 2003, tillsammans med de strategiska målen i ESS. Parlamentet noterar med tillfredsställelse det arbete som gjordes av den höge representantens personliga företrädare vid genomförandet av kapitel III i denna strategi, särskilt den prioriteringslista som godkändes av Europeiska rådet i december 2004. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet bekräftar inom ramen för den gemensamma utrikes- och försvarspolitiken den europeiska strategins övergripande samstämmighet i fråga om icke-spridningen av massförstörelsevapen, sådan den formellt antogs av Europeiska rådet i december 2003, tillsammans med de strategiska målen i ESS. Parlamentet noterar med tillfredsställelse det arbete som gjordes av den höge representantens personliga företrädare vid genomförandet av kapitel III i denna strategi, särskilt den prioriteringslista som godkändes av Europeiska rådet i december 2004.

| 31. | Europaparlamentet instämmer i den bedömning som görs i ESS att spridningen av massförstörelsevapen potentiellt är det största hotet mot vår säkerhet, och anmodar EU, i enlighet med bestämmelserna i ESS, att använda hela sin uppsättning av instrument för att bekämpa detta hot. I detta sammanhang påpekas att en eventuell kombination av terrorism och massförstörelsevapen kräver snabb och lämplig respons. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet instämmer i den bedömning som görs i ESS att spridningen av massförstörelsevapen potentiellt är det största hotet mot vår säkerhet, och anmodar EU, i enlighet med bestämmelserna i ESS, att använda hela sin uppsättning av instrument för att bekämpa detta hot. I detta sammanhang påpekas att en eventuell kombination av terrorism och massförstörelsevapen kräver snabb och lämplig respons.

| 32. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att Europeiska unionen tar initiativ till att förstärka de internationella systemen för rustningskontroll och därmed bidrar till att verklig multilateralism stärks inom den internationella ordningen. Parlamentet noterar vidare överensstämmelsen mellan å ena sidan insatserna för att integrera icke-spridningsaspekter i EU:s grannlandspolitik och å andra sidan insatserna för att nå det övergripande strategiska målet att bygga upp säkerheten i unionens grannländer. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten av att Europeiska unionen tar initiativ till att förstärka de internationella systemen för rustningskontroll och därmed bidrar till att verklig multilateralism stärks inom den internationella ordningen. Parlamentet noterar vidare överensstämmelsen mellan å ena sidan insatserna för att integrera icke-spridningsaspekter i EU:s grannlandspolitik och å andra sidan insatserna för att nå det övergripande strategiska målet att bygga upp säkerheten i unionens grannländer.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar avsikten att införa icke-spridningsklausuler för massförstörelsevapen i alla kommande partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och tredjeland, till exempel partnerskaps- och samarbetsavtalet med Tadzjikistan av den 11 oktober 2004 (5) samt det förslag till associeringsavtal med Syrien som nu väntar på att godkännas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar avsikten att införa icke-spridningsklausuler för massförstörelsevapen i alla kommande partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och tredjeland, till exempel partnerskaps- och samarbetsavtalet med Tadzjikistan av den 11 oktober 2004 (5) samt det förslag till associeringsavtal med Syrien som nu väntar på att godkännas.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar att EU förhandlar med Iran, som är en regionalmakt, i syfte att förhindra spridning av kärnvapen, med samtidig hänsyn till legitima ekonomiska intressen och regionala säkerhetsintressen. Denna politik är ett uttryck för en utrikes- och säkerhetspolitik som bedrivs på grundval av folkrättens principer och multilateralismen samt i det internationella samfundets intresse. Parlamentet välkomnar att Europeiska unionens och Förenta staternas positioner i fråga om Iran kommit avsevärt närmare varandra. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar att EU förhandlar med Iran, som är en regionalmakt, i syfte att förhindra spridning av kärnvapen, med samtidig hänsyn till legitima ekonomiska intressen och regionala säkerhetsintressen. Denna politik är ett uttryck för en utrikes- och säkerhetspolitik som bedrivs på grundval av folkrättens principer och multilateralismen samt i det internationella samfundets intresse. Parlamentet välkomnar att Europeiska unionens och Förenta staternas positioner i fråga om Iran kommit avsevärt närmare varandra.

| 35. | Europaparlamentet noterar den expertgranskning av EU:s system för exportkontroll som nyligen genomförts. Parlamentet konstaterar att det huvudsakliga resultatet av undersökningens första etapp, som genomfördes våren 2004, var insikten att medlemsstaterna kollektivt (dvs. EU) och individuellt behöver anta ett mer föregripande synsätt för att kontrollera exporten av produkter med dubbla användningsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål följa upp de rekommendationer som utgår från dessa resultat och i högre utsträckning utnyttja EU:s gemensamma lägescentral som en bas för informationsutbyte, både i detta sammanhang och rent allmänt. Parlamentet välkomnar EU:s insatser för att i största möjliga utsträckning samordna och sammanställa en gemensam ståndpunkt inom de olika exportkontrollsystemen, och välkomnar vidare de insatser som EU gjort för att inbegripa de nya medlemsstaterna i de olika exportkontrollsystemen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet noterar den expertgranskning av EU:s system för exportkontroll som nyligen genomförts. Parlamentet konstaterar att det huvudsakliga resultatet av undersökningens första etapp, som genomfördes våren 2004, var insikten att medlemsstaterna kollektivt (dvs. EU) och individuellt behöver anta ett mer föregripande synsätt för att kontrollera exporten av produkter med dubbla användningsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål följa upp de rekommendationer som utgår från dessa resultat och i högre utsträckning utnyttja EU:s gemensamma lägescentral som en bas för informationsutbyte, både i detta sammanhang och rent allmänt. Parlamentet välkomnar EU:s insatser för att i största möjliga utsträckning samordna och sammanställa en gemensam ståndpunkt inom de olika exportkontrollsystemen, och välkomnar vidare de insatser som EU gjort för att inbegripa de nya medlemsstaterna i de olika exportkontrollsystemen.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar de nuvarande praktiska problemen med att genomföra strategin för icke-spridning av massförstörelsevapen, särskilt orsakade av de olika källor och förfaranden genom vilka budgetmedel skall uppbringas. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet inleda en dialog om uppstramning och förenkling av dessa förfaranden i syfte att godkänna sådana ändringar inom ramen för det nya finansiella instrumentet för budgetperioden 2007-2013. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar de nuvarande praktiska problemen med att genomföra strategin för icke-spridning av massförstörelsevapen, särskilt orsakade av de olika källor och förfaranden genom vilka budgetmedel skall uppbringas. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet inleda en dialog om uppstramning och förenkling av dessa förfaranden i syfte att godkänna sådana ändringar inom ramen för det nya finansiella instrumentet för budgetperioden 2007-2013.

| 37. | Europaparlamentet understryker behovet av att förstärka Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport och samtidigt maximera EU:s bidrag till att motverka spridningen av handeldvapen och lätta vapen, till exempel genom att upprätta ett internationellt fördrag om vapenhandel. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet understryker behovet av att förstärka Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport och samtidigt maximera EU:s bidrag till att motverka spridningen av handeldvapen och lätta vapen, till exempel genom att upprätta ett internationellt fördrag om vapenhandel.

| 38. | Med tanke på den alltmer svårkontrollerbara risken för terrorism och spridning av massförstörelsevapen uppmanar Europaparlamentet de kärnvapenmakter som anges i icke-spridningsavtalet, särskilt Förenta staterna, Kina och Ryssland, att se över sin egen kärnvapenpolitik i den anda som präglar icke-spridningsavtalet. Parlamentet beklagar därför att den amerikanska regeringen under de senaste fyra åren gjort insatser för att främja forskning om och utveckling av nya kärnvapen och att den intagit en avvisande hållning gentemot en ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT). Parlamentet oroar sig över Rysslands bristfälliga insatser för att säkra sitt kärnvapeninnehav. Mycket oroande är även att Kina kraftigt ökat sina militärutgifter med 12,6 procent, att landets kärnvapenarsenal genomgått en omfattande modernisering och att importen av modern vapenteknik ökat. |
| --- | --- |

38.

Med tanke på den alltmer svårkontrollerbara risken för terrorism och spridning av massförstörelsevapen uppmanar Europaparlamentet de kärnvapenmakter som anges i icke-spridningsavtalet, särskilt Förenta staterna, Kina och Ryssland, att se över sin egen kärnvapenpolitik i den anda som präglar icke-spridningsavtalet. Parlamentet beklagar därför att den amerikanska regeringen under de senaste fyra åren gjort insatser för att främja forskning om och utveckling av nya kärnvapen och att den intagit en avvisande hållning gentemot en ratificering av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT). Parlamentet oroar sig över Rysslands bristfälliga insatser för att säkra sitt kärnvapeninnehav. Mycket oroande är även att Kina kraftigt ökat sina militärutgifter med 12,6 procent, att landets kärnvapenarsenal genomgått en omfattande modernisering och att importen av modern vapenteknik ökat.

Budgetutmaningar

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att det största hotet mot samstämmigheten i och framgången för ESS fortfarande utgörs av en eventuell brist på tillräckliga budgetmedel som anslagits från hela spektrumet av EU:s politikområden och instrument. Parlamentet noterar i detta sammanhang den särskilda betydelsen av EU-programmen och deras avsevärda bidrag till det omfattande och förebyggande förfaringssätt som uttrycks i ESS. Parlamentet begär att denna punkt inte skall glömmas bort vid de pågående förhandlingarna om den nya budgetplanen för 2007-2013. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar att det största hotet mot samstämmigheten i och framgången för ESS fortfarande utgörs av en eventuell brist på tillräckliga budgetmedel som anslagits från hela spektrumet av EU:s politikområden och instrument. Parlamentet noterar i detta sammanhang den särskilda betydelsen av EU-programmen och deras avsevärda bidrag till det omfattande och förebyggande förfaringssätt som uttrycks i ESS. Parlamentet begär att denna punkt inte skall glömmas bort vid de pågående förhandlingarna om den nya budgetplanen för 2007-2013.

| 40. | Europaparlamentet påpekar även att den europeiska säkerhetsstrategins och särskilt ESFP:s effektivitet i hög grad är beroende av medlemsstaternas utgifter utanför EU:s ram. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet dels en meningsfullare och effektivare användning av nationella utgifter på försvarsområdet, vilket exempelvis i några medlemsstater skulle kunna uppnås med hjälp av snabbare modernisering och strukturering av försvarsmakterna, dels inrättandet av en mekanism för bedömning av försvarsutgifternas andel av medlemsstaternas bruttonationalprodukt. Parlamentet uppmanar därför ihärdigt medlemsstaterna att samarbeta med europeiska försvarsbyrån i detta avseende. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påpekar även att den europeiska säkerhetsstrategins och särskilt ESFP:s effektivitet i hög grad är beroende av medlemsstaternas utgifter utanför EU:s ram. I detta sammanhang rekommenderar parlamentet dels en meningsfullare och effektivare användning av nationella utgifter på försvarsområdet, vilket exempelvis i några medlemsstater skulle kunna uppnås med hjälp av snabbare modernisering och strukturering av försvarsmakterna, dels inrättandet av en mekanism för bedömning av försvarsutgifternas andel av medlemsstaternas bruttonationalprodukt. Parlamentet uppmanar därför ihärdigt medlemsstaterna att samarbeta med europeiska försvarsbyrån i detta avseende.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att man i artikel III-313 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa har bibehållit status quo med dubbel budgetering för GUSP-uppdrag. Parlamentet noterar rådets insatser för att skapa ökad insyn i den mekanism (Athena) med vilken gemensamma kostnader för operationer av militär natur eller försvarsnatur administreras utanför unionens budget (6). Parlamentet framhäver dock sin starka övertygelse att det kommer att bli alltmer ohållbart att fortsätta att dela upp finansieringen så att gemensamma kostnader för civila uppdrag finansieras genom unionens budget medan uppdrag av militär natur eller försvarsnatur finansieras utanför unionens budget, med tanke på att de uppdrag som genomförs inom GUSP:s ram blir alltmer sammansatta till sin natur, vilket framgår av inrättandet av den civila/militära cellen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet beklagar att man i artikel III-313 i Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa har bibehållit status quo med dubbel budgetering för GUSP-uppdrag. Parlamentet noterar rådets insatser för att skapa ökad insyn i den mekanism (Athena) med vilken gemensamma kostnader för operationer av militär natur eller försvarsnatur administreras utanför unionens budget (6). Parlamentet framhäver dock sin starka övertygelse att det kommer att bli alltmer ohållbart att fortsätta att dela upp finansieringen så att gemensamma kostnader för civila uppdrag finansieras genom unionens budget medan uppdrag av militär natur eller försvarsnatur finansieras utanför unionens budget, med tanke på att de uppdrag som genomförs inom GUSP:s ram blir alltmer sammansatta till sin natur, vilket framgår av inrättandet av den civila/militära cellen.

| 42. | Europaparlamentet hänvisar i detta sammanhang till de avsevärda problem som de nuvarande anbudsförfarandena utgör när snabba åtgärder skall vidtas inom ESFP:s ram. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att snarast möjligt avsluta sin undersökning i fråga om särskilda förfaranden eller undantag i budgetförordningen för kommande ESFP-åtgärder och operationer (7). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet hänvisar i detta sammanhang till de avsevärda problem som de nuvarande anbudsförfarandena utgör när snabba åtgärder skall vidtas inom ESFP:s ram. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att snarast möjligt avsluta sin undersökning i fråga om särskilda förfaranden eller undantag i budgetförordningen för kommande ESFP-åtgärder och operationer (7).

Transatlantiska förbindelser

| 43. | Europaparlamentet noterar den innehållsmässiga överensstämmelsen mellan de bedömningar av de globala hoten som lagts fram i både ESS och den amerikanska nationella säkerhetsstrategin. Parlamentet anser att denna överensstämmelse bör betraktas som en grundval på vilken EU och Förenta staterna på nytt kan etablera en dialog mellan jämlika parter för att i samförstånd kunna lösa särskilda frågor, till exempel godkännande och användning av militära styrkor utifrån relevanta bestämmelser i FN:s grundstadga och dess rättfärdigande roll, och för att ge det transatlantiska säkerhetssamarbetet i allmänhet förnyad kraft. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar den innehållsmässiga överensstämmelsen mellan de bedömningar av de globala hoten som lagts fram i både ESS och den amerikanska nationella säkerhetsstrategin. Parlamentet anser att denna överensstämmelse bör betraktas som en grundval på vilken EU och Förenta staterna på nytt kan etablera en dialog mellan jämlika parter för att i samförstånd kunna lösa särskilda frågor, till exempel godkännande och användning av militära styrkor utifrån relevanta bestämmelser i FN:s grundstadga och dess rättfärdigande roll, och för att ge det transatlantiska säkerhetssamarbetet i allmänhet förnyad kraft.

| 44. | Europaparlamentet framhåller att en större del av den transatlantiska säkerhetsdialogen måste koncentreras på att göra det möjligt för andra internationella organisationer, till exempel OSSE och framför allt Afrikanska unionen, att själva bidra till den globala säkerheten. Parlamentet framhäver i detta sammanhang den praktiska nyttan av informella multilaterala grupperingar, till exempel kvartetten, för att uppnå en hållbar lösning på den israelisk-palestinska konflikten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller att en större del av den transatlantiska säkerhetsdialogen måste koncentreras på att göra det möjligt för andra internationella organisationer, till exempel OSSE och framför allt Afrikanska unionen, att själva bidra till den globala säkerheten. Parlamentet framhäver i detta sammanhang den praktiska nyttan av informella multilaterala grupperingar, till exempel kvartetten, för att uppnå en hållbar lösning på den israelisk-palestinska konflikten.

| 45. | Europaparlamentet framför sin önskan om ett förstärkt samarbete med Förenta staterna om ickespridning och terroristbekämpning. Parlamentet uppmanar EU och Förenta staterna att ändå fortsätta sin positiva dialog på dessa områden och helhjärtat arbeta för en handlingsplan för fortsatt samarbete, liknande det som återspeglas i EU:s och USA:s förklaringar om terroristbekämpning och om icke-spridning av massförstörelsevapen som antogs vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 26 juni 2004. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet framför sin önskan om ett förstärkt samarbete med Förenta staterna om ickespridning och terroristbekämpning. Parlamentet uppmanar EU och Förenta staterna att ändå fortsätta sin positiva dialog på dessa områden och helhjärtat arbeta för en handlingsplan för fortsatt samarbete, liknande det som återspeglas i EU:s och USA:s förklaringar om terroristbekämpning och om icke-spridning av massförstörelsevapen som antogs vid toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 26 juni 2004.

Nato

| 46. | För många medlemsstater förblir Nato grundvalen för deras säkerhet vid ett eventuellt väpnat angrepp. Europaparlamentet anser att samarbete och komplementaritet bör vara de centrala begrepp som förbindelserna mellan EU och Nato grundas på. Parlamentet föreslår därför i linje med detta att diskussioner bör föras - samtidigt som hänsyn tas till varje organisations särskilda karaktär - om en förbättrad samordning av nationella bidrag till Natos insatsstyrka och de bidrag som nämns i EU:s övergripande mål för att därmed undvika dubbelarbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att reformera sina väpnade styrkor i avsikt att göra dem mer användbara, flyttbara och hållbara. Inom överskådlig framtid kommer de flesta av medlemsstaterna att fortsätta att använda samma trupper för såväl Nato- som EU-uppdrag på grund av att det saknas enheter med rätt kunskaper och kapacitet. Medlemsstaterna uppmanas att fortsätta att utöka sin reserv av styrkor som snabbt kan sättas in, så att både EU:s och Natos operativa behov snabbt och lätt kan fyllas i framtiden. |
| --- | --- |

46.

För många medlemsstater förblir Nato grundvalen för deras säkerhet vid ett eventuellt väpnat angrepp. Europaparlamentet anser att samarbete och komplementaritet bör vara de centrala begrepp som förbindelserna mellan EU och Nato grundas på. Parlamentet föreslår därför i linje med detta att diskussioner bör föras - samtidigt som hänsyn tas till varje organisations särskilda karaktär - om en förbättrad samordning av nationella bidrag till Natos insatsstyrka och de bidrag som nämns i EU:s övergripande mål för att därmed undvika dubbelarbete. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att reformera sina väpnade styrkor i avsikt att göra dem mer användbara, flyttbara och hållbara. Inom överskådlig framtid kommer de flesta av medlemsstaterna att fortsätta att använda samma trupper för såväl Nato- som EU-uppdrag på grund av att det saknas enheter med rätt kunskaper och kapacitet. Medlemsstaterna uppmanas att fortsätta att utöka sin reserv av styrkor som snabbt kan sättas in, så att både EU:s och Natos operativa behov snabbt och lätt kan fyllas i framtiden.

| 47. | Europaparlamentet påpekar att de aktuella problemen, som för närvarande tyvärr påverkar det nödvändiga samarbetet mellan EU:s militära kommitté och Nato negativt, mycket snabbt kan undanröjas om berörda ansvariga visar politisk god vilja. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påpekar att de aktuella problemen, som för närvarande tyvärr påverkar det nödvändiga samarbetet mellan EU:s militära kommitté och Nato negativt, mycket snabbt kan undanröjas om berörda ansvariga visar politisk god vilja.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att inom ramen för Nato skapa förutsättningar som främjar ett förbättrat och absolut nödvändigt samarbete mellan EU:s militära kommitté och de berörda Natoorganen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att inom ramen för Nato skapa förutsättningar som främjar ett förbättrat och absolut nödvändigt samarbete mellan EU:s militära kommitté och de berörda Natoorganen.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar den nya europeiska försvarsbyrån att undersöka möjligheterna till samarbete med Nato om krigsmateriel och att ge explicit möjlighet till ett sådant samarbete inom ramen för det administrativa avtal som i vederbörlig ordning skall undertecknas av de båda parterna i enlighet med artikel 25 i den gemensamma åtgärd 2004/551/GUSP genom vilken Europeiska försvarsbyrån inrättas (8). |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar den nya europeiska försvarsbyrån att undersöka möjligheterna till samarbete med Nato om krigsmateriel och att ge explicit möjlighet till ett sådant samarbete inom ramen för det administrativa avtal som i vederbörlig ordning skall undertecknas av de båda parterna i enlighet med artikel 25 i den gemensamma åtgärd 2004/551/GUSP genom vilken Europeiska försvarsbyrån inrättas (8).

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att delar av Natos politik och program (Partnerskap för fred, samarbetsinitiativet från Istanbul och dialogen med Medelhavspartnerna) kompletterar EU:s program och politik (grannlandspolitiken och Barcelonaprocessen). Parlamentet uppmanar båda parter att undersöka hur dessa program och politikområden på ett mer effektivt sätt kan förstärka varandra. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att delar av Natos politik och program (Partnerskap för fred, samarbetsinitiativet från Istanbul och dialogen med Medelhavspartnerna) kompletterar EU:s program och politik (grannlandspolitiken och Barcelonaprocessen). Parlamentet uppmanar båda parter att undersöka hur dessa program och politikområden på ett mer effektivt sätt kan förstärka varandra.

Inre säkerhet och bekämpning av terrorismen

| 51. | Europaparlamentet noterar att det i ESS särskilt betonas att de tidigare statiska gränserna för de traditionella uppfattningarna av inre och yttre säkerhet suddas ut. Parlamentet noterar emellertid att det i ESS finns ytterst få uppgifter om hur de två begreppen kan sammanbindas för att på ett sammanhållet sätt bemöta hoten. Dock noterar parlamentet att rådet, kommissionen och medlemsstaterna - trots dessa brister i synsättet - gjort många olika inrikes- och utrikespolitiska insatser. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar att det i ESS särskilt betonas att de tidigare statiska gränserna för de traditionella uppfattningarna av inre och yttre säkerhet suddas ut. Parlamentet noterar emellertid att det i ESS finns ytterst få uppgifter om hur de två begreppen kan sammanbindas för att på ett sammanhållet sätt bemöta hoten. Dock noterar parlamentet att rådet, kommissionen och medlemsstaterna - trots dessa brister i synsättet - gjort många olika inrikes- och utrikespolitiska insatser.

| 52. | Europaparlamentet noterar, på området för förebyggande av terrorhandlingar, konsekvenshantering och skydd av känslig infrastruktur, de förslag som kommissionen lagt fram om Argussystemet, vilket skulle kunna användas för att sprida information och samordna svarsinsatserna, samt dess eventuella koppling såväl till ett kriscentrum som till ett nätverk för varningsmeddelanden (Ciwin) för att skydda känsliga infrastruktur inom EU. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet noterar, på området för förebyggande av terrorhandlingar, konsekvenshantering och skydd av känslig infrastruktur, de förslag som kommissionen lagt fram om Argussystemet, vilket skulle kunna användas för att sprida information och samordna svarsinsatserna, samt dess eventuella koppling såväl till ett kriscentrum som till ett nätverk för varningsmeddelanden (Ciwin) för att skydda känsliga infrastruktur inom EU.

| 53. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang även det krav som Europeiska rådet den 4-5 november 2004 riktade till rådet och kommissionen och som ingår i det så kallade Haagprogrammet. Detta krav innebär att man - samtidigt som de nationella befogenheterna fullt ut respekteras - skall utarbeta integrerade och samordnade regler för EU:s krishantering i fråga om kriser med gränsöverskridande effekter inom EU. Dessa regler skulle sedan införlivas senast den 1 juli 2006. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang även det krav som Europeiska rådet den 4-5 november 2004 riktade till rådet och kommissionen och som ingår i det så kallade Haagprogrammet. Detta krav innebär att man - samtidigt som de nationella befogenheterna fullt ut respekteras - skall utarbeta integrerade och samordnade regler för EU:s krishantering i fråga om kriser med gränsöverskridande effekter inom EU. Dessa regler skulle sedan införlivas senast den 1 juli 2006.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som hittills gjorts eller inletts på grundval av dels de ovannämnda förslagen och kraven, dels en rad andra åtgärder och förslag som traditionellt hör till staternas inrikespolitik. I detta sammanhang välkomnas även den särskilda rang som EU:s gemensamma lägescentral (Sitcen) kommer att få när det gäller att göra riskbedömningar och riskanalyser i samband med potentiella mål för terrorattacker. Parlamentet kräver i detta sammanhang att alla underrättelseavdelningar som finns vid de nationella försvarsministerierna utan inskränkningar samarbetar för att det skall inrättas motsvarande faciliteter inom den gemensamma lägescentralen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som hittills gjorts eller inletts på grundval av dels de ovannämnda förslagen och kraven, dels en rad andra åtgärder och förslag som traditionellt hör till staternas inrikespolitik. I detta sammanhang välkomnas även den särskilda rang som EU:s gemensamma lägescentral (Sitcen) kommer att få när det gäller att göra riskbedömningar och riskanalyser i samband med potentiella mål för terrorattacker. Parlamentet kräver i detta sammanhang att alla underrättelseavdelningar som finns vid de nationella försvarsministerierna utan inskränkningar samarbetar för att det skall inrättas motsvarande faciliteter inom den gemensamma lägescentralen.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar särskilt målet att det gränsöverskridande utbytet av underrättelse- och säkerhetstjänstinformation skall följa den tillgänglighetsprincip som ingår i det så kallade Haagprogrammet - en princip som där införs för ett framtida utbyte av upplysningar som rör brottsbekämpning. Enligt denna princip skall upplysningar som finns tillgängliga hos en tjänsteenhet i en medlemsstat göras tillgängliga för motsvarande tjänsteenheter i andra medlemsstater, med hänsyn till de särskilda villkoren för dessa enheters arbetssätt (exempelvis nödvändigheten av att säkra förfarandena för insamling av upplysningar, informationskällorna och fortsatt sekretess i fråga om upplysningar efter det att de utbytts). |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar särskilt målet att det gränsöverskridande utbytet av underrättelse- och säkerhetstjänstinformation skall följa den tillgänglighetsprincip som ingår i det så kallade Haagprogrammet - en princip som där införs för ett framtida utbyte av upplysningar som rör brottsbekämpning. Enligt denna princip skall upplysningar som finns tillgängliga hos en tjänsteenhet i en medlemsstat göras tillgängliga för motsvarande tjänsteenheter i andra medlemsstater, med hänsyn till de särskilda villkoren för dessa enheters arbetssätt (exempelvis nödvändigheten av att säkra förfarandena för insamling av upplysningar, informationskällorna och fortsatt sekretess i fråga om upplysningar efter det att de utbytts).

| 56. | När det gäller den inre säkerhetspolitiken är Europaparlamentet djupt oroat över att medlemsstaterna inte i tillräckligt hög grad har genomfört och tillämpat samtliga åtgärder och instrument som listades i det ursprungliga antiterrorismprogram som antogs i oktober 2001. |
| --- | --- |

56.

När det gäller den inre säkerhetspolitiken är Europaparlamentet djupt oroat över att medlemsstaterna inte i tillräckligt hög grad har genomfört och tillämpat samtliga åtgärder och instrument som listades i det ursprungliga antiterrorismprogram som antogs i oktober 2001.

| 57. | Europaparlamentet noterar rapporten från EU:s höge representant till Europeiska rådet den 16-17 december 2004 om att införliva kampen mot terrorismen i EU:s utrikespolitik. Parlamentet konstaterar att möjligheterna inom ramarna för det övergripande målet för 2010 och det civila övergripande målet för 2008 enligt rapporten skall anpassas till de krav som olika tänkbara terrorhot och scenarion innebär - inbegripet eventuella insatser i enlighet med solidaritetsklausulen (artikel I-43 i konstitutionen). |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet noterar rapporten från EU:s höge representant till Europeiska rådet den 16-17 december 2004 om att införliva kampen mot terrorismen i EU:s utrikespolitik. Parlamentet konstaterar att möjligheterna inom ramarna för det övergripande målet för 2010 och det civila övergripande målet för 2008 enligt rapporten skall anpassas till de krav som olika tänkbara terrorhot och scenarion innebär - inbegripet eventuella insatser i enlighet med solidaritetsklausulen (artikel I-43 i konstitutionen).

| 58. | Europaparlamentet efterlyser inom ramen för den nya grannskapspolitiken och i samband med EU:s yttre förbindelser i allmänhet dels en ökad politisk dialog med tredjeländer om terrorism vilken bland annat skall inbegripa nödvändigheten av att de utan inskränkningar samarbetar med internationella och regionala organisationer, dels en strikt tillämpning av den klausul om bekämpning av terrorism som ingår i överenskommelser med tredjeländer i de fall det föreligger belägg på terrorhot eller särskild terrorverksamhet. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet efterlyser inom ramen för den nya grannskapspolitiken och i samband med EU:s yttre förbindelser i allmänhet dels en ökad politisk dialog med tredjeländer om terrorism vilken bland annat skall inbegripa nödvändigheten av att de utan inskränkningar samarbetar med internationella och regionala organisationer, dels en strikt tillämpning av den klausul om bekämpning av terrorism som ingår i överenskommelser med tredjeländer i de fall det föreligger belägg på terrorhot eller särskild terrorverksamhet.

| 59. | Europaparlamentet oroar sig emellertid - trots all respekt för det arbete som hittills utförts för att skapa en koppling mellan de två områdena inre och yttre förbindelser - för samstämmigheten i och samordningen av detta arbete, och inte minst för i hur hög grad de demokratiska friheterna och rättsstatsprincipen beaktas. Parlamentet uppmanar därför sina utskott för utrikesfrågor respektive medborgerliga fri- och rättigheter att finna ett lämpligt tillvägagångssätt för att förbereda rekommendationer i detta ämne, för vidarebefordran både till rådet och kommissionen, i syfte att kontrollera arbetets samstämmighet och samordning, men även för att se till att de medborgerliga och politiska rättigheterna för såväl enskilda medborgare som organisationer inte äventyras på något sätt, och att alltså när så är lämpligt utarbeta rekommendationer till parlamentet berörda utskott för vidarebefordran både till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet oroar sig emellertid - trots all respekt för det arbete som hittills utförts för att skapa en koppling mellan de två områdena inre och yttre förbindelser - för samstämmigheten i och samordningen av detta arbete, och inte minst för i hur hög grad de demokratiska friheterna och rättsstatsprincipen beaktas. Parlamentet uppmanar därför sina utskott för utrikesfrågor respektive medborgerliga fri- och rättigheter att finna ett lämpligt tillvägagångssätt för att förbereda rekommendationer i detta ämne, för vidarebefordran både till rådet och kommissionen, i syfte att kontrollera arbetets samstämmighet och samordning, men även för att se till att de medborgerliga och politiska rättigheterna för såväl enskilda medborgare som organisationer inte äventyras på något sätt, och att alltså när så är lämpligt utarbeta rekommendationer till parlamentet berörda utskott för vidarebefordran både till rådet och kommissionen.

Avdelning för yttre åtgärder

| 60. | Europaparlamentet välkomnar Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa som en viktig grundval för att ESS och den pågående utvecklingen av ESS skall kunna genomföras. Inrättandet av en ny avdelning för yttre åtgärder kommer att få stor betydelse för de yttre åtgärder som vidtas inom ramen för GUSP, och därmed även för ESS. Parlamentet betonar att en effektiv europeisk säkerhetsstrategi helt och fullt bör utnyttja de tillgängliga diplomatiska möjligheterna (t.ex. unionens utrikesminister och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (artiklarna I-28 och III-296.3) samt, om så erfordras, militära resurser (t.ex. permanent strukturerat samarbete mellan medlemsstaterna för att fullgöra högintensiva insatser där det krävs större militär kapacitet (artiklarna I-41.6 och III-312 samt det särskilda protokollet). |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa som en viktig grundval för att ESS och den pågående utvecklingen av ESS skall kunna genomföras. Inrättandet av en ny avdelning för yttre åtgärder kommer att få stor betydelse för de yttre åtgärder som vidtas inom ramen för GUSP, och därmed även för ESS. Parlamentet betonar att en effektiv europeisk säkerhetsstrategi helt och fullt bör utnyttja de tillgängliga diplomatiska möjligheterna (t.ex. unionens utrikesminister och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (artiklarna I-28 och III-296.3) samt, om så erfordras, militära resurser (t.ex. permanent strukturerat samarbete mellan medlemsstaterna för att fullgöra högintensiva insatser där det krävs större militär kapacitet (artiklarna I-41.6 och III-312 samt det särskilda protokollet).

| 61. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i en anda av samarbete genast vidta nödvändiga åtgärder för att kombinera sin verksamhet före den slutliga ratificeringen av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Parlamentet betonar att det kommer att sträva efter att bedöma dessa insatser på ett positivt och konstruktivt sätt och under övergångsperioden bedöma alla föreslagna insatser utifrån kvalitet snarare än ursprung, för att skapa en fungerande och effektiv europeisk avdelning för yttre åtgärder. Parlamentet kommer även att bedöma dessa insatser mot bakgrund av huruvida de innebär respekt för den i konstitutionen uttryckta politiska viljan att skapa en gemenskapspolitik för att Europa på det globala planet skall kunna tala med en och samma röst. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i en anda av samarbete genast vidta nödvändiga åtgärder för att kombinera sin verksamhet före den slutliga ratificeringen av Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Parlamentet betonar att det kommer att sträva efter att bedöma dessa insatser på ett positivt och konstruktivt sätt och under övergångsperioden bedöma alla föreslagna insatser utifrån kvalitet snarare än ursprung, för att skapa en fungerande och effektiv europeisk avdelning för yttre åtgärder. Parlamentet kommer även att bedöma dessa insatser mot bakgrund av huruvida de innebär respekt för den i konstitutionen uttryckta politiska viljan att skapa en gemenskapspolitik för att Europa på det globala planet skall kunna tala med en och samma röst.

*

- *

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas parlament, FN:s, Natos och OSSE:s generalsekreterare samt till Europarådets ordförande. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas parlament, FN:s, Natos och OSSE:s generalsekreterare samt till Europarådets ordförande.

---

(1)  EGT C 228, 13.8.2001, s.173.

(2)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 599.

(3)  Antagna texter från sammanträdet, P6_TA(2005)0075.

(4)  Barcelonarapporten från den grupp som undersökt EU:s säkerhetsresurser.

(5)  EUT L 340, 16.11.2004, s. 21.

(6)  Rådets beslut 2004/197/GUSP av den 23 februari 2004 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (EUT L 63, 28.2.2004, s. 68).

(7)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9 2002, s. 1).

(8)  EUT L 245, 17.7.2004, s. 17.

P6_TA(2005)0134

Dopning inom idrotten

Europaparlamentets resolution om kampen mot dopning inom idrotten

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förklaring nr 29 om idrott, bifogad till Amsterdamfördraget, samt artikel III-282 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaring nr 29 om idrott, bifogad till Amsterdamfördraget, samt artikel III-282 i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2000 (1) om kommissionens meddelande Gemenskapsplan för stöd till kampen mot dopning inom idrotten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2000 (1) om kommissionens meddelande Gemenskapsplan för stöd till kampen mot dopning inom idrotten,

| — | med beaktande av slutsatserna antagna av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 4 december 2000, om bekämpning av dopning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna antagna av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 4 december 2000, om bekämpning av dopning (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2000 om kommissionens rapport till Europeiska rådet om hur man kan bevara den nuvarande uppbyggnaden av idrotten och upprätthålla idrottens sociala funktion inom gemenskapen - Helsingforsrapporten om idrott (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2000 om kommissionens rapport till Europeiska rådet om hur man kan bevara den nuvarande uppbyggnaden av idrotten och upprätthålla idrottens sociala funktion inom gemenskapen - Helsingforsrapporten om idrott (3),

| — | med beaktande av de internationella antidopningsregler som antogs den 5 mars 2003 i Köpenhamn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella antidopningsregler som antogs den 5 mars 2003 i Köpenhamn,

| — | med beaktande av den offentliga utskottsutfrågning som anordnades den 29 november 2004 om ”Dopning bland idrottsutövare: hinder mot idrottsidealet”. |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utskottsutfrågning som anordnades den 29 november 2004 om ”Dopning bland idrottsutövare: hinder mot idrottsidealet”.

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Antalet dopningsincidenter under 2004 års OS i Aten visade åter att dopning inom idrotten tyvärr fortfarande förekommer och måste bekämpas. |
| --- | --- |

A.

Antalet dopningsincidenter under 2004 års OS i Aten visade åter att dopning inom idrotten tyvärr fortfarande förekommer och måste bekämpas.

| B. | Folkhälsan och skyddet av minderåriga är prioriterade frågor inom EU. |
| --- | --- |

B.

Folkhälsan och skyddet av minderåriga är prioriterade frågor inom EU.

| C. | Dopning är ett verkligt folkhälsoproblem och berör alla idrottsutövare, bland annat ungdomar och amatöridrottare som får tag på dagliga dopningspreparat exempelvis på gym och, allt oftare, via Internet. |
| --- | --- |

C.

Dopning är ett verkligt folkhälsoproblem och berör alla idrottsutövare, bland annat ungdomar och amatöridrottare som får tag på dagliga dopningspreparat exempelvis på gym och, allt oftare, via Internet.

| D. | Det europeiska året för utbildning genom idrott blev mycket lyckat, något som bör följas upp av EU genom insatser för att åtgärda alla aspekter av problemet med dopning inom idrotten. |
| --- | --- |

D.

Det europeiska året för utbildning genom idrott blev mycket lyckat, något som bör följas upp av EU genom insatser för att åtgärda alla aspekter av problemet med dopning inom idrotten.

| E. | Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa ger en lämplig rättslig grund för utarbetande och genomförande av gemenskapsinsatser på idrottsområdet. |
| --- | --- |

E.

Fördraget om upprättande av en konstitution för Europa ger en lämplig rättslig grund för utarbetande och genomförande av gemenskapsinsatser på idrottsområdet.

| F. | Idrottarna står under allt större tryck i form av mycket höga krav, medier och ekonomiska påtryckningar. |
| --- | --- |

F.

Idrottarna står under allt större tryck i form av mycket höga krav, medier och ekonomiska påtryckningar.

| 1. | Europaparlamentet understryker att användandet av kemiska preparat för att förbättra prestationsförmågan strider mot de idrottsliga värdena, det vill säga idrotten som en social och kulturell aktivitet och bildning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att användandet av kemiska preparat för att förbättra prestationsförmågan strider mot de idrottsliga värdena, det vill säga idrotten som en social och kulturell aktivitet och bildning.

| 2. | Europaparlamentet noterar att användningen av olika preparat har förekommit under hela idrottens historia, men att dopningen i dag håller på att ta en ny och ännu farligare vändning på grund av användandet av preparat såsom tillväxthormoner och erytropoetin samt olika metoder som exempelvis blodtransfusioner. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att användningen av olika preparat har förekommit under hela idrottens historia, men att dopningen i dag håller på att ta en ny och ännu farligare vändning på grund av användandet av preparat såsom tillväxthormoner och erytropoetin samt olika metoder som exempelvis blodtransfusioner.

| 3. | Europaparlamentet är oroat över såväl professionella idrottares som amatöridrottares fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är oroat över såväl professionella idrottares som amatöridrottares fysiska och psykiska hälsa.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av att det genomförs en vertikal oavhängig medicinsk övervakning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker vikten av att det genomförs en vertikal oavhängig medicinsk övervakning.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkra en effektiv kontroll av EU: s yttre gränser och bekämpa handeln med illegala preparat. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att säkra en effektiv kontroll av EU: s yttre gränser och bekämpa handeln med illegala preparat.

| 6. | Europaparlamentet begär att kommissionen för en effektiv och integrerad politik på alla relaterade områden, i synnerhet folkhälsa, förebyggande arbete, utbildning och läkemedelsforskning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet begär att kommissionen för en effektiv och integrerad politik på alla relaterade områden, i synnerhet folkhälsa, förebyggande arbete, utbildning och läkemedelsforskning.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en fortlöpande informationskampanj för utarbetandet av en effektiv strategi för förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja en fortlöpande informationskampanj för utarbetandet av en effektiv strategi för förebyggande åtgärder.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sitt samarbete med Världsantidopningsbyrån (WADA), Europarådet och WHO på ett sådant sätt att EU kan göra effektiva insatser på området förebyggande arbete mot och bekämpning av dopning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sitt samarbete med Världsantidopningsbyrån (WADA), Europarådet och WHO på ett sådant sätt att EU kan göra effektiva insatser på området förebyggande arbete mot och bekämpning av dopning.

| 9. | Europaparlamentet begär att kommissionen involverar alla berörda parter i beslutsfattandet rörande dopning i syfte att hantera detta problem på ett effektivt sätt och främja en sund bild av idrott och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet begär att kommissionen involverar alla berörda parter i beslutsfattandet rörande dopning i syfte att hantera detta problem på ett effektivt sätt och främja en sund bild av idrott och fysisk aktivitet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att arbeta samordnat för att utveckla gemensamma effektiva metoder för kontroll och fastställande av användningen av kemiska preparat på gym och idrottscentrer som framför allt unga människor nyttjar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att arbeta samordnat för att utveckla gemensamma effektiva metoder för kontroll och fastställande av användningen av kemiska preparat på gym och idrottscentrer som framför allt unga människor nyttjar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att inom ramen för det sjunde ramprogrammet föreslå ytterligare forskning kring olika metoder för upptäckt och kontroll av dopning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att inom ramen för det sjunde ramprogrammet föreslå ytterligare forskning kring olika metoder för upptäckt och kontroll av dopning.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, kandidatländerna, nationella och internationella idrottsfederationer, FEI (Internationella federationen för hästsport), Europarådet, IOK och WADA. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, kandidatländerna, nationella och internationella idrottsfederationer, FEI (Internationella federationen för hästsport), Europarådet, IOK och WADA.

---

(1)  EGT C 135, 7.5.2001, s. 270.

(2)  EGT C 356, 12.12.2000, s. 1.

(3)  EGT C 135, 7.5.2001, s. 274.

P6_TA(2005)0135

Kulturell mångfald

Europaparlamentets resolution om arbetet för en konvention om skydd för mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2004 om skyddet och främjandet av den kulturella mångfalden: de europeiska regionernas roll och internationella organisationers (exempelvis Unesco och Europarådet) roll (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2004 om skyddet och främjandet av den kulturella mångfalden: de europeiska regionernas roll och internationella organisationers (exempelvis Unesco och Europarådet) roll (1),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Ett internationellt instrument för kulturell mångfald” (KOM(2003)0520), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen ”Ett internationellt instrument för kulturell mångfald” (KOM(2003)0520),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2003 om WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS), inklusive kulturell mångfald (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2003 om WTO:s allmänna tjänstehandelsavtal (GATS), inklusive kulturell mångfald (2),

| — | med beaktande av Unescos allmänna förklaring om kulturell mångfald av den 2 november 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos allmänna förklaring om kulturell mångfald av den 2 november 2001,

| — | med beaktande av artikel 149.1 och artikel 151 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 149.1 och artikel 151 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av ingressen och artikel 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen och artikel 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel I-3.3 fjärde stycket i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, där det fastställs att unionen skall respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas, och av artikel III-315.4 tredje stycket, där det betonas att rådet skall besluta med enhällighet när det gäller förhandlingar och ingående av avtal på sådana områden som rör handel med kulturella och audiovisuella tjänster, om dessa avtal riskerar att negativt påverka unionens kulturella och språkliga mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel I-3.3 fjärde stycket i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, där det fastställs att unionen skall respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas, och av artikel III-315.4 tredje stycket, där det betonas att rådet skall besluta med enhällighet när det gäller förhandlingar och ingående av avtal på sådana områden som rör handel med kulturella och audiovisuella tjänster, om dessa avtal riskerar att negativt påverka unionens kulturella och språkliga mångfald,

| — | med beaktande av beslutet från Unescos generalkonferens den 17 oktober 2003 om att inleda arbetet för att utarbeta ett förslag till konvention om kulturell mångfald inför nästa sammanträde i generalkonferensen 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Unescos generalkonferens den 17 oktober 2003 om att inleda arbetet för att utarbeta ett förslag till konvention om kulturell mångfald inför nästa sammanträde i generalkonferensen 2005,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Ett antal möten mellan oberoende experter ägde rum mellan december 2003 och maj 2004 med sikte på utarbetandet av ett första preliminärt förslag till konvention. |
| --- | --- |

A.

Ett antal möten mellan oberoende experter ägde rum mellan december 2003 och maj 2004 med sikte på utarbetandet av ett första preliminärt förslag till konvention.

| B. | Sedan september 2004 har en rad mellanstatliga möten ägt rum med målet att slutföra det preliminära förslaget till konvention och rapporten. |
| --- | --- |

B.

Sedan september 2004 har en rad mellanstatliga möten ägt rum med målet att slutföra det preliminära förslaget till konvention och rapporten.

| C. | Trots att Unescos allmänna förklaring om kulturell mångfald som antogs i november 2001 var ett välkommet steg på vägen mot internationellt samarbete, har den visat sig vara ett otillräckligt instrument när det gäller att möta hoten mot kulturell mångfald i en allt mer globaliserad värld. |
| --- | --- |

C.

Trots att Unescos allmänna förklaring om kulturell mångfald som antogs i november 2001 var ett välkommet steg på vägen mot internationellt samarbete, har den visat sig vara ett otillräckligt instrument när det gäller att möta hoten mot kulturell mångfald i en allt mer globaliserad värld.

| D. | Målet med förslaget till Unescos konvention är att tillhandahålla och skydda mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck. Konventionen syftar till att underlätta utformningen och antagandet av kulturella strategier och lämpliga åtgärder för skydd och främjande av mångfalden i kulturella uttryck, samt till att främja ett mer omfattande internationellt kulturutbyte. |
| --- | --- |

D.

Målet med förslaget till Unescos konvention är att tillhandahålla och skydda mångfalden i kulturella innehåll och konstnärliga uttryck. Konventionen syftar till att underlätta utformningen och antagandet av kulturella strategier och lämpliga åtgärder för skydd och främjande av mångfalden i kulturella uttryck, samt till att främja ett mer omfattande internationellt kulturutbyte.

| E. | Eftersom konventionens mål avser kulturella frågor - ett område där gemenskapen enligt artikel 151 i fördraget saknar befogenheter att vidta harmoniseringsåtgärder - kan de åtgärder genom vilka man försöker uppnå dessa mål omfatta bestämmelser som påverkar gemenskapens regelverk. Förslaget till Unescos konvention är med andra ord ett blandat avtal som omfattar ett antal bestämmelser som faller under gemenskapens behörighet. |
| --- | --- |

E.

Eftersom konventionens mål avser kulturella frågor - ett område där gemenskapen enligt artikel 151 i fördraget saknar befogenheter att vidta harmoniseringsåtgärder - kan de åtgärder genom vilka man försöker uppnå dessa mål omfatta bestämmelser som påverkar gemenskapens regelverk. Förslaget till Unescos konvention är med andra ord ett blandat avtal som omfattar ett antal bestämmelser som faller under gemenskapens behörighet.

| F. | Den 16 november 2004 enades därför rådet om att kommissionen skulle bemyndigas att på gemenskapens vägnar förhandla om de delar av Unescos förslag till text som faller inom gemenskapens behörighet. |
| --- | --- |

F.

Den 16 november 2004 enades därför rådet om att kommissionen skulle bemyndigas att på gemenskapens vägnar förhandla om de delar av Unescos förslag till text som faller inom gemenskapens behörighet.

| G. | Medlemsstaterna är förpliktade att samarbeta nära med gemenskapen för att säkra enigheten i samband med förhandlingar om och godtagande av en text. |
| --- | --- |

G.

Medlemsstaterna är förpliktade att samarbeta nära med gemenskapen för att säkra enigheten i samband med förhandlingar om och godtagande av en text.

| H. | I artikel 300 i fördraget fastställs de förfaranden som skall gälla för gemenskapsavtal, och här föreskrivs även att parlamentet skall höras om förslaget om att ingå ett sådant avtal. |
| --- | --- |

H.

I artikel 300 i fördraget fastställs de förfaranden som skall gälla för gemenskapsavtal, och här föreskrivs även att parlamentet skall höras om förslaget om att ingå ett sådant avtal.

| I. | Eftersom det rör sig om ett blandat avtal är det viktigt att medlemsstaterna och samtliga gemenskapsinstitutioner samarbetar nära med varandra. |
| --- | --- |

I.

Eftersom det rör sig om ett blandat avtal är det viktigt att medlemsstaterna och samtliga gemenskapsinstitutioner samarbetar nära med varandra.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att konventionen bör vara ett verktyg för internationellt samarbete som syftar till att främja kulturell utveckling, och anser att förslaget till konvention är ett försök att ta itu med det hot som globalisering och internationell handelspolitik utgör mot kulturell mångfald, och välkomnar att en process inletts för att upprätta ett bindande och normskapande instrument till skydd för kulturell mångfald. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att konventionen bör vara ett verktyg för internationellt samarbete som syftar till att främja kulturell utveckling, och anser att förslaget till konvention är ett försök att ta itu med det hot som globalisering och internationell handelspolitik utgör mot kulturell mångfald, och välkomnar att en process inletts för att upprätta ett bindande och normskapande instrument till skydd för kulturell mångfald.

| 2. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör försöka göra allt för att samordna sina ståndpunkter sinsemellan och med gemenskapen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör försöka göra allt för att samordna sina ståndpunkter sinsemellan och med gemenskapen.

| 3. | Europaparlamentet är oroat över att en bristande enighet kan komma att undergräva gemenskapens ståndpunkt och trovärdighet i förhandlingarna, och betonar hur viktigt det är att EU är enigt och att parlamentet görs fullständigt delaktigt i fastställandet av ett klart mandat samt att det civila samhällets synpunkter beaktas. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är oroat över att en bristande enighet kan komma att undergräva gemenskapens ståndpunkt och trovärdighet i förhandlingarna, och betonar hur viktigt det är att EU är enigt och att parlamentet görs fullständigt delaktigt i fastställandet av ett klart mandat samt att det civila samhällets synpunkter beaktas.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen inte bör informera enbart rådet om förhandlingarna inom Unesco, utan att den även bör hålla parlamentet fullständigt underrättat. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller att kommissionen inte bör informera enbart rådet om förhandlingarna inom Unesco, utan att den även bör hålla parlamentet fullständigt underrättat.

| 5. | Europaparlamentet anser att man i förslaget till Unescos konvention mycket klart bör betona de undertecknande staternas rätt att utforma, upprätthålla och genomföra politik och lagstiftning som syftar till att främja och skydda kulturell mångfald och mångfald i medierna. Det är viktigt att konventionens rättigheter stärks och att eventuella försök att genom konventionen på något vis urvattna eller försvaga dessa rättigheter stävjas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att man i förslaget till Unescos konvention mycket klart bör betona de undertecknande staternas rätt att utforma, upprätthålla och genomföra politik och lagstiftning som syftar till att främja och skydda kulturell mångfald och mångfald i medierna. Det är viktigt att konventionens rättigheter stärks och att eventuella försök att genom konventionen på något vis urvattna eller försvaga dessa rättigheter stävjas.

| 6. | Europaparlamentet anser att konventionen bör erkänna den mycket viktiga roll som offentliga bolag, särskilt offentliga radio- och tv-bolag, har när det gäller att värna om, stödja och utveckla kulturell mångfald och identitet och alla medborgares tillgång till högklassigt innehåll och kunskap. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att konventionen bör erkänna den mycket viktiga roll som offentliga bolag, särskilt offentliga radio- och tv-bolag, har när det gäller att värna om, stödja och utveckla kulturell mångfald och identitet och alla medborgares tillgång till högklassigt innehåll och kunskap.

| 7. | Europaparlamentet betonar att kulturella tjänster och produkter på grund av sin dubbla karaktär som både ekonomiska och kulturella varor inte kan jämställas med vanliga handelsvaror. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att kulturella tjänster och produkter på grund av sin dubbla karaktär som både ekonomiska och kulturella varor inte kan jämställas med vanliga handelsvaror.

| 8. | Europaparlamentet understryker också att det är en grundläggande rättighet att ha tillgång till ett mångfaldigt kulturellt innehåll från såväl det egna landet som världens alla regioner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker också att det är en grundläggande rättighet att ha tillgång till ett mångfaldigt kulturellt innehåll från såväl det egna landet som världens alla regioner.

| 9. | Europaparlamentet betonar att EU och dess medlemsstater inte får göra något under förhandlingsprocessen och vid ingåendet av denna konvention som på något sätt skulle kunna äventyra den kulturella mångfalden eller undergräva regeringarnas möjligheter att stödja kulturell mångfald och identitet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att EU och dess medlemsstater inte får göra något under förhandlingsprocessen och vid ingåendet av denna konvention som på något sätt skulle kunna äventyra den kulturella mångfalden eller undergräva regeringarnas möjligheter att stödja kulturell mångfald och identitet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Unescos generalkonferens och förhandlingsparterna att se till att konventionen avser alla typer av kulturella uttryck. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Unescos generalkonferens och förhandlingsparterna att se till att konventionen avser alla typer av kulturella uttryck.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar alla förhandlingsparter att göra en ansträngning för att slutföra arbetet med förslaget till konvention så att Unesco vid sin kommande generalkonferens i Paris i oktober 2005 kan anta förslaget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar alla förhandlingsparter att göra en ansträngning för att slutföra arbetet med förslaget till konvention så att Unesco vid sin kommande generalkonferens i Paris i oktober 2005 kan anta förslaget.

| 12. | Europaparlamentet anser att mångfald i medierna måste vara en grundläggande princip i konventionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att mångfald i medierna måste vara en grundläggande princip i konventionen.

| 13. | Europaparlamentet understryker att konventionen måste garantera insyn, proportionalitetsprincipen och demokratiska principer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att konventionen måste garantera insyn, proportionalitetsprincipen och demokratiska principer.

| 14. | Europaparlamentet insisterar på att konventionen måste utgå från principerna om individuella mänskliga rättigheter såsom de fastställs i internationella instrument, härunder rätten till informationsfrihet, åsiktsfrihet och immateriell äganderätt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet insisterar på att konventionen måste utgå från principerna om individuella mänskliga rättigheter såsom de fastställs i internationella instrument, härunder rätten till informationsfrihet, åsiktsfrihet och immateriell äganderätt.

| 15. | Europaparlamentet anser att förhållandet mellan den internationella handelslagstiftningen och den kommande Unescokonventionen är en central fråga och att man på denna punkt bör se till att skyddet av den kulturella mångfalden tillmäts åtminstone samma betydelse som andra politiska frågor och under inga omständigheter en mindre betydelse. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att förhållandet mellan den internationella handelslagstiftningen och den kommande Unescokonventionen är en central fråga och att man på denna punkt bör se till att skyddet av den kulturella mångfalden tillmäts åtminstone samma betydelse som andra politiska frågor och under inga omständigheter en mindre betydelse.

| 16. | Europaparlamentet anser att man i konventionen bör stadga om en enkel, enhetlig och bindande mekanism för tvistelösning, så att en rättspraxis avseende kulturell mångfald kan utvecklas inom internationell rätt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att man i konventionen bör stadga om en enkel, enhetlig och bindande mekanism för tvistelösning, så att en rättspraxis avseende kulturell mångfald kan utvecklas inom internationell rätt.

| 17. | Europaparlamentet anser att alla definitioner av kulturindustri i konventionen bör inbegripa inte bara produktion utan också skapande verksamhet, offentliggörande, marknadsföring, distribution, utställande, tillhandahållande, försäljning, insamling, lagring och konservering av kulturella varor och tjänster. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att alla definitioner av kulturindustri i konventionen bör inbegripa inte bara produktion utan också skapande verksamhet, offentliggörande, marknadsföring, distribution, utställande, tillhandahållande, försäljning, insamling, lagring och konservering av kulturella varor och tjänster.

| 18. | Europaparlamentet anser att det i konventionen bör erkännas betydelsen av både direkt och indirekt statligt finansiellt stöd och att de undertecknande staterna bör fatta beslut om stödtyp, stödbelopp samt om vem som kan bli mottagare av stödet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det i konventionen bör erkännas betydelsen av både direkt och indirekt statligt finansiellt stöd och att de undertecknande staterna bör fatta beslut om stödtyp, stödbelopp samt om vem som kan bli mottagare av stödet.

| 19. | Europaparlamentet anser att staterna även i fortsättningen bör ha rätt att organisera, finansiera och fastställa uppgiften för offentliga institutioner med uppgift att värna om den kulturella mångfalden och mångfalden i medierna, särskilt offentliga radio- och tv-bolag, i syfte att säkra deras betydelse för demokratin och samhället, och att detta även bör gälla i det digitala informationssamhället. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att staterna även i fortsättningen bör ha rätt att organisera, finansiera och fastställa uppgiften för offentliga institutioner med uppgift att värna om den kulturella mångfalden och mångfalden i medierna, särskilt offentliga radio- och tv-bolag, i syfte att säkra deras betydelse för demokratin och samhället, och att detta även bör gälla i det digitala informationssamhället.

| 20. | Europaparlamentet anser därför att konventionen bör skydda de undertecknande staternas rätt att utvidga sin kulturpolitik till att omfatta nytt medieinnehåll och nya distributionsmedel, och att principen om teknisk neutralitet måste nämnas uttryckligen i konventionen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser därför att konventionen bör skydda de undertecknande staternas rätt att utvidga sin kulturpolitik till att omfatta nytt medieinnehåll och nya distributionsmedel, och att principen om teknisk neutralitet måste nämnas uttryckligen i konventionen.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar förslaget om att inom Unesco upprätta ett övervakningscentrum för kulturell mångfald som skall drivas i samarbete med berörda yrkesorganisationer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar förslaget om att inom Unesco upprätta ett övervakningscentrum för kulturell mångfald som skall drivas i samarbete med berörda yrkesorganisationer.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europarådet och Unesco. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europarådet och Unesco.

---

(1)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 322.

(2)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 289.

P6_TA(2005)0136

Bangladesh

Europaparlamentets resolution om Bangladesh

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (1),

| — | med beaktande av den tilltagande kritik, som i februari 2005 framfördes av FN:s ekonomiska och sociala råd (E/CN.4/2005/NGO/32) och amerikanska utrikesdepartementet, (länderrapport om de mänskliga rättigheterna i Bangladesh 2004) och som även har uttryckts av Amnesty International (t. ex. Urgent Action 061/2005) om ett stort antal och allt grövre kränkningar av de mänskliga rättigheterna från de officiella styrkorna och de fundamentalistiska religiösa organisationerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tilltagande kritik, som i februari 2005 framfördes av FN:s ekonomiska och sociala råd (E/CN.4/2005/NGO/32) och amerikanska utrikesdepartementet, (länderrapport om de mänskliga rättigheterna i Bangladesh 2004) och som även har uttryckts av Amnesty International (t. ex. Urgent Action 061/2005) om ett stort antal och allt grövre kränkningar av de mänskliga rättigheterna från de officiella styrkorna och de fundamentalistiska religiösa organisationerna,

| — | med beaktande av ordförandeskapets uttalande av den 29 januari 2005 å Europeiska unionens vägnar om attacken i Habiganj i Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets uttalande av den 29 januari 2005 å Europeiska unionens vägnar om attacken i Habiganj i Bangladesh,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De upprepade bombattackerna mot framstående oppositionsledare, religiösa minoritetsgrupper, journalister och företrädare för icke-statliga organisationer är oroväckande och i synnerhet de två senaste granatattackerna som riktades mot två framstående oppositionspolitiker nämligen Sheikh Hasina, kvinnlig ledare för Awami League och före detta premiärminister den 21 augusti 2004, samt den tidigare finansministern Shah Mohammad Kibria, som dödades den 27 januari 2005. |
| --- | --- |

A.

De upprepade bombattackerna mot framstående oppositionsledare, religiösa minoritetsgrupper, journalister och företrädare för icke-statliga organisationer är oroväckande och i synnerhet de två senaste granatattackerna som riktades mot två framstående oppositionspolitiker nämligen Sheikh Hasina, kvinnlig ledare för Awami League och före detta premiärminister den 21 augusti 2004, samt den tidigare finansministern Shah Mohammad Kibria, som dödades den 27 januari 2005.

| B. | Den senaste politiska utvecklingen i Bangladesh är oroväckande och risken för växande fundamentalism förefaller att öka samtidigt som dålig förvaltning, korruption och nepotism allvarligt undergrävt rättsstaten och de garantier i grundlagen som är avsedda att skydda de grundläggande rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

B.

Den senaste politiska utvecklingen i Bangladesh är oroväckande och risken för växande fundamentalism förefaller att öka samtidigt som dålig förvaltning, korruption och nepotism allvarligt undergrävt rättsstaten och de garantier i grundlagen som är avsedda att skydda de grundläggande rättigheterna i landet.

| C. | Den bangladeshiska regeringen har i begränsad utsträckning kunnat stävja de våldsamheter som blossat upp samtidigt som hotet från de extremistiska grupperna kvarstår. Paramilitära grupper fortsätter att operera på landsbygden med - i vissa fall - stöd från de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

C.

Den bangladeshiska regeringen har i begränsad utsträckning kunnat stävja de våldsamheter som blossat upp samtidigt som hotet från de extremistiska grupperna kvarstår. Paramilitära grupper fortsätter att operera på landsbygden med - i vissa fall - stöd från de lokala myndigheterna.

| D. | Religiösa minoriteter, däribland hinduer, men även moderata muslimska grupper och organisationer för kvinnors rättigheter har utsatts för ett antal våldsamma angrepp och hot under senare år. |
| --- | --- |

D.

Religiösa minoriteter, däribland hinduer, men även moderata muslimska grupper och organisationer för kvinnors rättigheter har utsatts för ett antal våldsamma angrepp och hot under senare år.

| E. | Följden av detta är att det skapats ett klimat där det råder rädsla på grund av det maktmissbruk som utövas av vissa muslimska regeringspartier. |
| --- | --- |

E.

Följden av detta är att det skapats ett klimat där det råder rädsla på grund av det maktmissbruk som utövas av vissa muslimska regeringspartier.

| F. | Bangladesh har gjort vissa framsteg inom den samhällsekonomiska sektorn när det gäller följande områden: hälsa, hygien, utbildning, ökat kvinnoinflytande, familjeplanering och självförsörjning i fråga om livsmedel, medan landet släpat efter när det gäller förbättringar som rör den övergripande förvaltningen och främjandet av de mänskliga rättigheterna, som - om de skulle tillämpas - ytterligare kunde bidra till att främja denna befolknings samhällsekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

F.

Bangladesh har gjort vissa framsteg inom den samhällsekonomiska sektorn när det gäller följande områden: hälsa, hygien, utbildning, ökat kvinnoinflytande, familjeplanering och självförsörjning i fråga om livsmedel, medan landet släpat efter när det gäller förbättringar som rör den övergripande förvaltningen och främjandet av de mänskliga rättigheterna, som - om de skulle tillämpas - ytterligare kunde bidra till att främja denna befolknings samhällsekonomiska utveckling.

| G. | Den bangladeshiska regeringen har hittills misslyckats med att ställa våldsverkarna inför rätta och de senaste årens allmänna försämring när det gäller lag och ordning i Bangladesh är oroväckande. Den bangladeshiska regeringen fördömde dock dessa omständigheter den 22 februari 2005 och frös två muslimska kriminella organisationers tillgångar. |
| --- | --- |

G.

Den bangladeshiska regeringen har hittills misslyckats med att ställa våldsverkarna inför rätta och de senaste årens allmänna försämring när det gäller lag och ordning i Bangladesh är oroväckande. Den bangladeshiska regeringen fördömde dock dessa omständigheter den 22 februari 2005 och frös två muslimska kriminella organisationers tillgångar.

| H. | Samarbetsavtalet mellan EG och Bangladesh grundar sig på respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna och kränkningen av artikel 1 hotar avtalets bestånd. |
| --- | --- |

H.

Samarbetsavtalet mellan EG och Bangladesh grundar sig på respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna och kränkningen av artikel 1 hotar avtalets bestånd.

| I. | Kommissionen måste se till att människorättssituationen i Bangladesh följs upp och att parlamentet hålls underrättat om utvecklingen. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen måste se till att människorättssituationen i Bangladesh följs upp och att parlamentet hålls underrättat om utvecklingen.

| J. | Bangladesh har vissa skyldigheter enligt internationell rätt på grund av att landet anslutit sig både till den Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, men har trots detta ännu inte antagit någon tillämpande lagstiftning. |
| --- | --- |

J.

Bangladesh har vissa skyldigheter enligt internationell rätt på grund av att landet anslutit sig både till den Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, men har trots detta ännu inte antagit någon tillämpande lagstiftning.

| 1. | Europaparlamentet fördömer de upprepade bombattackerna och uppmanar Bangladeshs regering att se till att internationella utredare som bistår de bangladeshiska säkerhetsstyrkorna kommer att beredas tillgång till allt bevismaterial som berör attackerna i enlighet med regeringens egna löften och uppmanar Bangladeshs regering att publicera utredningsrapporten i dess helhet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer de upprepade bombattackerna och uppmanar Bangladeshs regering att se till att internationella utredare som bistår de bangladeshiska säkerhetsstyrkorna kommer att beredas tillgång till allt bevismaterial som berör attackerna i enlighet med regeringens egna löften och uppmanar Bangladeshs regering att publicera utredningsrapporten i dess helhet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att följa de anvisningar som landets högsta domstol utfärdat i syfte att undvika att rättsliga instrument missbrukas för att hålla kvar demonstranter från oppositionen, samt att avstå från att undertrycka fredliga politiska protester genom att kvarhålla personer i häkte eller genom tortyr. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att följa de anvisningar som landets högsta domstol utfärdat i syfte att undvika att rättsliga instrument missbrukas för att hålla kvar demonstranter från oppositionen, samt att avstå från att undertrycka fredliga politiska protester genom att kvarhålla personer i häkte eller genom tortyr.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar i synnerhet Bangladeshs regering att upphöra med de paramilitära styrkornas (Rapid Action Battallion) brottsbekämpande verksamhet, som i själva verket utgör utomrättsliga avrättningar. Parlamentet framhåller att den välrenommerade människorättsorganisationen ODHIKAR uppgivit att det under 2004 inträffat nittio offentligt rapporterade dödsfall i fängelser på grund av tortyr. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar i synnerhet Bangladeshs regering att upphöra med de paramilitära styrkornas (Rapid Action Battallion) brottsbekämpande verksamhet, som i själva verket utgör utomrättsliga avrättningar. Parlamentet framhåller att den välrenommerade människorättsorganisationen ODHIKAR uppgivit att det under 2004 inträffat nittio offentligt rapporterade dödsfall i fängelser på grund av tortyr.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att erbjuda befolkningen möjlighet att delta i traditionella kulturella evenemang och samtidigt garantera säkerheten så att dylika evenemang - vilka återspeglar en tradition av tolerans och sekularism - kan genomföras på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att erbjuda befolkningen möjlighet att delta i traditionella kulturella evenemang och samtidigt garantera säkerheten så att dylika evenemang - vilka återspeglar en tradition av tolerans och sekularism - kan genomföras på ett säkert sätt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att vidta förebyggande åtgärder mot de paramilitära muslimska grupperna, som har spridit våld och skräck i landsbygdsområden i Bangladesh. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar Bangladeshs regering att vidta förebyggande åtgärder mot de paramilitära muslimska grupperna, som har spridit våld och skräck i landsbygdsområden i Bangladesh.

| 6. | Europaparlamentet vidhåller sitt stöd för begäran att de personer som man vet har deltagit i massakern mot bangladeshiska medborgare och i andra brott under 1979 års befrielsekrig skall ställas inför rätta. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet vidhåller sitt stöd för begäran att de personer som man vet har deltagit i massakern mot bangladeshiska medborgare och i andra brott under 1979 års befrielsekrig skall ställas inför rätta.

| 7. | Europaparlamentet anser att med tanke på parlamentsvalet som planeras till slutet av 2006 eller början av 2007 är systematiska reformer nödvändiga för att återupprätta principen om god förvaltningssed, så att valkommissionen och övergångsregeringen kan verka självständigt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att med tanke på parlamentsvalet som planeras till slutet av 2006 eller början av 2007 är systematiska reformer nödvändiga för att återupprätta principen om god förvaltningssed, så att valkommissionen och övergångsregeringen kan verka självständigt.

| 8. | Europaparlamentet anser att ett samordnat tillvägagångssätt av alla givare över hela världen är nödvändigt för att stödja sådana reformer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att ett samordnat tillvägagångssätt av alla givare över hela världen är nödvändigt för att stödja sådana reformer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att avstå från odemokratiska metoder och att påbörja en dialog över partigränserna genom att delta fullt ut i den demokratiska processen i parlamentet, och uppmanar särskilt oppositionspartierna att upphöra med bojkotten av parlamentets verksamhet, då oro och våld orsakar lidande för folket i Bangladesh. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar samtliga parter att avstå från odemokratiska metoder och att påbörja en dialog över partigränserna genom att delta fullt ut i den demokratiska processen i parlamentet, och uppmanar särskilt oppositionspartierna att upphöra med bojkotten av parlamentets verksamhet, då oro och våld orsakar lidande för folket i Bangladesh.

| 10. | Europaparlamentet ger sitt stöd till de välavvägda åtgärder som företrädare för EU har vidtagit under det senaste året till försvar för religiösa minoriteters rättigheter i Bangladesh. Europaparlamentet ger även sitt stöd till deras fysiska närvaro vid en av Ahmadiyya-muslimernas anläggningar, i oktober förra året, då fundamentalister hade förberett en massattack mot nämnda anläggning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ger sitt stöd till de välavvägda åtgärder som företrädare för EU har vidtagit under det senaste året till försvar för religiösa minoriteters rättigheter i Bangladesh. Europaparlamentet ger även sitt stöd till deras fysiska närvaro vid en av Ahmadiyya-muslimernas anläggningar, i oktober förra året, då fundamentalister hade förberett en massattack mot nämnda anläggning.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet att se över genomförandet av människorätts- och demokratiklausulen i samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Bangladesh och att utröna huruvida Bangladeshs regering visar tillräckligt stora ansträngningar för att väsentligt förbättra situationen beträffande de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar rådet att se över genomförandet av människorätts- och demokratiklausulen i samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Bangladesh och att utröna huruvida Bangladeshs regering visar tillräckligt stora ansträngningar för att väsentligt förbättra situationen beträffande de mänskliga rättigheterna.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att Bangladeshs regering nyligen har tagit de första små stegen mot en förbättring av den politiska situationen i landet. Europaparlamentet kommer att uppmuntra Bangladeshs regering till att skapa en situation där lag och ordning respekteras och kommer att stödja alla väsentliga framsteg såsom god förvaltning, pressfrihet, kamp mot korruptionen och respekt för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att Bangladeshs regering nyligen har tagit de första små stegen mot en förbättring av den politiska situationen i landet. Europaparlamentet kommer att uppmuntra Bangladeshs regering till att skapa en situation där lag och ordning respekteras och kommer att stödja alla väsentliga framsteg såsom god förvaltning, pressfrihet, kamp mot korruptionen och respekt för de mänskliga rättigheterna.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europarådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas parlament, FN:s generalsekreterare samt till Bangladeshs regering. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europarådet, rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas parlament, FN:s generalsekreterare samt till Bangladeshs regering.

---

(1)  EUT L 118, 27.4.2001, s. 48.

P6_TA(2005)0137

Humanitär hjälp till flyktingarna i Västsahara

Europaparlamentets resolution om det humanitära biståndet till västsahariska flyktingar

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2000 om Västsahara (1), i vilken parlamentet ”uppmanar kommissionen att utöka det humanitära biståndet till de västsahariska flyktingarna; uppmanar särskilt kommissionen att utöka det humanitära biståndet till den västsahariska befolkningen, framför allt på området för livsmedel, hälsa och utbildning”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 mars 2000 om Västsahara (1), i vilken parlamentet ”uppmanar kommissionen att utöka det humanitära biståndet till de västsahariska flyktingarna; uppmanar särskilt kommissionen att utöka det humanitära biståndet till den västsahariska befolkningen, framför allt på området för livsmedel, hälsa och utbildning”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2003 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, avdelning III: kommissionen (2), i vilken parlamentet efterlyser garantier från kommissionen för ett omfattande och oavbrutet humanitärt bistånd till de västsahariska flyktingarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2003 om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2004, avdelning III: kommissionen (2), i vilken parlamentet efterlyser garantier från kommissionen för ett omfattande och oavbrutet humanitärt bistånd till de västsahariska flyktingarna,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rappport av den 20 oktober 2004 om en möjlig neddragning av MINURSO:s personal, inklusive civil- och administrativ personal (S/2004/827) och dennes rapport av den 27 januari 2005 om situationen i Västsahara (S/2005/49) i vilka det internationella samfundet uppmanas att fortsätta det humanitära biståndet till de västsahariska flyktingarna tills konflikten i Västsahara har lösts, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rappport av den 20 oktober 2004 om en möjlig neddragning av MINURSO:s personal, inklusive civil- och administrativ personal (S/2004/827) och dennes rapport av den 27 januari 2005 om situationen i Västsahara (S/2005/49) i vilka det internationella samfundet uppmanas att fortsätta det humanitära biståndet till de västsahariska flyktingarna tills konflikten i Västsahara har lösts,

| — | med beaktande av förslaget från FN:s världslivsmedelsprogram av den 5 maj 2004 om bistånd till de västsahariska flyktingarna (WFP/EB.2/2004/4-B/4), i vilket det fastställs att dessa flyktingars levnadsvillkor försämrats (sen utveckling bland barnen, undernäring, blodbrist, m.m.) till följd av minskningen av biståndet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget från FN:s världslivsmedelsprogram av den 5 maj 2004 om bistånd till de västsahariska flyktingarna (WFP/EB.2/2004/4-B/4), i vilket det fastställs att dessa flyktingars levnadsvillkor försämrats (sen utveckling bland barnen, undernäring, blodbrist, m.m.) till följd av minskningen av biståndet,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den västsahariska befolkningen befinner sig i flyktingläger i Algeriet på grund av en ofullbordad avkolonisering. Det internationella humanitära biståndet är oumbärligt för folkets överlevnad. |
| --- | --- |

A.

Den västsahariska befolkningen befinner sig i flyktingläger i Algeriet på grund av en ofullbordad avkolonisering. Det internationella humanitära biståndet är oumbärligt för folkets överlevnad.

| B. | En grupp ledamöter från Europaparlamentet konstaterade vid sitt besök den 3-6 mars 2005 i de västsahariska flyktinglägren (nära Tindouf i sydvästra Algeriet) en försämring av den humanitära situationen. |
| --- | --- |

B.

En grupp ledamöter från Europaparlamentet konstaterade vid sitt besök den 3-6 mars 2005 i de västsahariska flyktinglägren (nära Tindouf i sydvästra Algeriet) en försämring av den humanitära situationen.

| C. | I sin uppmaning till givarländerna av den 26 februari 2005 understryker Världslivsmedelsprogrammet att man från och med maj 2005 inte längre kommer att vara i stånd att säkra en full daglig ranson på 2 100 kcal till 158 000 västsahariska flyktingar på grund av avsaknaden av generösa bidrag och externt stöd, vilket riskerar att få allvarliga närings- och hälsomässiga konsekvenser för flyktingarna, främst för barn och kvinnor. |
| --- | --- |

C.

I sin uppmaning till givarländerna av den 26 februari 2005 understryker Världslivsmedelsprogrammet att man från och med maj 2005 inte längre kommer att vara i stånd att säkra en full daglig ranson på 2 100 kcal till 158 000 västsahariska flyktingar på grund av avsaknaden av generösa bidrag och externt stöd, vilket riskerar att få allvarliga närings- och hälsomässiga konsekvenser för flyktingarna, främst för barn och kvinnor.

| D. | Livsmedelslagren tar slut i maj 2005. Detta innebär att en allvarlig humanitär kris hotar flyktingarna, som redan befinner sig i ett utsatt läge, om brådskande åtgärder inte vidtas innan dess för att tillhandahålla ett omfattande och snabbt bistånd i syfte att avhjälpa denna allvarliga situation. |
| --- | --- |

D.

Livsmedelslagren tar slut i maj 2005. Detta innebär att en allvarlig humanitär kris hotar flyktingarna, som redan befinner sig i ett utsatt läge, om brådskande åtgärder inte vidtas innan dess för att tillhandahålla ett omfattande och snabbt bistånd i syfte att avhjälpa denna allvarliga situation.

| E. | En fortsatt minskning av det bistånd kommissionen tillhandahåller de västsahariska flyktingarna genom kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) (färre livsmedel, försämrad vård och utbildning, m.m.) skulle få tragiska konsekvenser. |
| --- | --- |

E.

En fortsatt minskning av det bistånd kommissionen tillhandahåller de västsahariska flyktingarna genom kontoret för humanitärt bistånd (ECHO) (färre livsmedel, försämrad vård och utbildning, m.m.) skulle få tragiska konsekvenser.

| F. | Fram till 2002 tillhandahöll kommissionen de västsahariska flyktingarna ett omfattande specifikt och kompletterande bistånd (livsmedel, hälsa, utbildning, boende, hygien, m.m.), utöver de basprodukter som FN-institutionerna tillhandahöll inom ramen för deras mandat. |
| --- | --- |

F.

Fram till 2002 tillhandahöll kommissionen de västsahariska flyktingarna ett omfattande specifikt och kompletterande bistånd (livsmedel, hälsa, utbildning, boende, hygien, m.m.), utöver de basprodukter som FN-institutionerna tillhandahöll inom ramen för deras mandat.

| G. | Den humanitära krisen beror bland annat på avsaknaden av betydande framsteg i strävandena efter att finna en rättvis och hållbar lösning på den politiska situationen i Västsahara som kan accepteras av de olika parterna. |
| --- | --- |

G.

Den humanitära krisen beror bland annat på avsaknaden av betydande framsteg i strävandena efter att finna en rättvis och hållbar lösning på den politiska situationen i Västsahara som kan accepteras av de olika parterna.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart bevilja ett katastrofbistånd för att finna en lösning på den svåra situation som den västsahariska befolkningen nu befinner sig i. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart bevilja ett katastrofbistånd för att finna en lösning på den svåra situation som den västsahariska befolkningen nu befinner sig i.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka och diversifiera biståndet så att det åtminstone uppgår till samma nivå som 2002 och därmed garantera ett rimligt minimum av livsmedel till de västsahariska flyktingarna samtidigt som stödet på området för hälsa, utbildning, boende och transport fortsätter att prioriteras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka och diversifiera biståndet så att det åtminstone uppgår till samma nivå som 2002 och därmed garantera ett rimligt minimum av livsmedel till de västsahariska flyktingarna samtidigt som stödet på området för hälsa, utbildning, boende och transport fortsätter att prioriteras.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning i punkt 66 i den ovannämnda resolutionen av den 23 oktober 2003 om förslaget till allmän budget till kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att även fortsättningsvis garantera biståndet till de västsahariska flyktinglägren, och att det i vilket fall som helst inte avbryts, inte ens under en kortare tid, på grund av rent administrativa omständigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning i punkt 66 i den ovannämnda resolutionen av den 23 oktober 2003 om förslaget till allmän budget till kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att även fortsättningsvis garantera biståndet till de västsahariska flyktinglägren, och att det i vilket fall som helst inte avbryts, inte ens under en kortare tid, på grund av rent administrativa omständigheter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera de europeiska frivilligorganisationerna, som redan har praktiska erfarenheter på området, i genomförandet av ECHO:s program till förmån för de västsahariska flyktingarna för att garantera ett effektivt och snabbt genomförande av det bistånd som beviljats av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att involvera de europeiska frivilligorganisationerna, som redan har praktiska erfarenheter på området, i genomförandet av ECHO:s program till förmån för de västsahariska flyktingarna för att garantera ett effektivt och snabbt genomförande av det bistånd som beviljats av Europeiska unionen.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att förstärka förvaltningen av det humanitära biståndet i flyktinglägren genom att samarbeta med de västsahariska institutioner som inrättats särskilt i detta syfte. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bidra till att förstärka förvaltningen av det humanitära biståndet i flyktinglägren genom att samarbeta med de västsahariska institutioner som inrättats särskilt i detta syfte.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare, Marockos regering, Polisario och Afrikanska unionens ordförande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare, Marockos regering, Polisario och Afrikanska unionens ordförande.

---

(1)  EGT C 377, 29.12.2000, s. 354.

(2)  EUT C 82 E, 1.4.2004, s. 457.

P6_TA(2005)0138

Lampedusa

Europaparlamentets resolution om Lampedusa

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, i synnerhet artikel 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, i synnerhet artikel 14,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen av 1951 om flyktingars rättsliga ställning, i synnerhet artikel 33.1 som föreskriver att varje enskilt fall skall prövas grundligt och att ingen flykting skall avvisas eller återsändas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen av 1951 om flyktingars rättsliga ställning, i synnerhet artikel 33.1 som föreskriver att varje enskilt fall skall prövas grundligt och att ingen flykting skall avvisas eller återsändas,

| — | med beaktande av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, i synnerhet artikel 4 i protokoll 4, enligt vilken kollektiv avvisning av utlänningar är förbjuden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, i synnerhet artikel 4 i protokoll 4, enligt vilken kollektiv avvisning av utlänningar är förbjuden,

| — | med beaktande av Barcelonaförklaringen och det arbetsprogram som antogs vid Europa-Medelhavskonferensen den 27-28 november 1995 och som syftar till att främja skyddet av de grundläggande rättigheterna i Medelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Barcelonaförklaringen och det arbetsprogram som antogs vid Europa-Medelhavskonferensen den 27-28 november 1995 och som syftar till att främja skyddet av de grundläggande rättigheterna i Medelhavsområdet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1), i synnerhet artikel 18 om rätt till asyl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (1), i synnerhet artikel 18 om rätt till asyl,

| — | med beaktande av artikel 6 i EU-fördraget och artikel 63 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 i EU-fördraget och artikel 63 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av de skriftliga frågorna E-2616/04 och E-0545/05, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de skriftliga frågorna E-2616/04 och E-0545/05,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Lampedusa ligger mitt i Sicilianska kanalen och är en liten ö på 20 kvadratkilometer med 5 500 invånare. Det är uppenbart att ön har begränsade möjligheter att ta emot och härbärgera den stora mängd av invandrare och asylsökande som regelbundet når dess kust, ofta under miserabla förhållanden. |
| --- | --- |

A.

Lampedusa ligger mitt i Sicilianska kanalen och är en liten ö på 20 kvadratkilometer med 5 500 invånare. Det är uppenbart att ön har begränsade möjligheter att ta emot och härbärgera den stora mängd av invandrare och asylsökande som regelbundet når dess kust, ofta under miserabla förhållanden.

| B. | Det är oroande att de italienska myndigheterna mellan oktober 2004 och mars 2005 genomförde kollektiva avvisningar av invandrare från ön Lampedusa i Italien till Libyen. |
| --- | --- |

B.

Det är oroande att de italienska myndigheterna mellan oktober 2004 och mars 2005 genomförde kollektiva avvisningar av invandrare från ön Lampedusa i Italien till Libyen.

| C. | Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) har fördömt återsändningen av 180 personer den 17 mars 2005 och slagit fast att det är långt ifrån klarlagt att Italien vidtog de nödvändiga åtgärderna för att förvissa sig om att det inte fanns flyktingar som kommit med ärligt uppsåt bland dem som återsändes till Libyen, som inte kan betraktas som ett säkert asylland. Vidare beklagar UNHCR djupt bristen på insyn såväl från de italienska som från de libyska myndigheternas sida. |
| --- | --- |

C.

Förenta nationernas flyktingkommissariat (UNHCR) har fördömt återsändningen av 180 personer den 17 mars 2005 och slagit fast att det är långt ifrån klarlagt att Italien vidtog de nödvändiga åtgärderna för att förvissa sig om att det inte fanns flyktingar som kommit med ärligt uppsåt bland dem som återsändes till Libyen, som inte kan betraktas som ett säkert asylland. Vidare beklagar UNHCR djupt bristen på insyn såväl från de italienska som från de libyska myndigheternas sida.

| D. | Det är oroande att de italienska myndigheterna förvägrade UNHCR tillträde till uppsamlingslägret i Lampedusa den 15 mars 2005, samtidigt som UNHCR rapporterar att libyska företrädare beviljades tillträde. |
| --- | --- |

D.

Det är oroande att de italienska myndigheterna förvägrade UNHCR tillträde till uppsamlingslägret i Lampedusa den 15 mars 2005, samtidigt som UNHCR rapporterar att libyska företrädare beviljades tillträde.

| E. | Det finns anledning att känna djup oro över vad som hänt de hundratals asylsökande som skickats tillbaka till Libyen, detta med tanke på att landet inte undertecknat Genèvekonventionen om flyktingar, inte har något fungerande asylsystem, inte garanterar flyktingars rättigheter samt genomför godtyckliga gripanden, kvarhållanden och avvisningar. De som avvisas beläggs i regel med handbojor och får inte reda på vart de skickas. |
| --- | --- |

E.

Det finns anledning att känna djup oro över vad som hänt de hundratals asylsökande som skickats tillbaka till Libyen, detta med tanke på att landet inte undertecknat Genèvekonventionen om flyktingar, inte har något fungerande asylsystem, inte garanterar flyktingars rättigheter samt genomför godtyckliga gripanden, kvarhållanden och avvisningar. De som avvisas beläggs i regel med handbojor och får inte reda på vart de skickas.

| F. | Det finns anledning att känna oro över behandlingen av de personer som befinner sig i de libyska lägren och över deras miserabla levnadsförhållanden liksom över att utlänningar i stor omfattning återsänts från Libyen till sina ursprungsländer under ovärdiga förhållanden och med risk för sitt liv. Libyska källor talar om att 106 personer avlidit i samband med dessa avvisningar. |
| --- | --- |

F.

Det finns anledning att känna oro över behandlingen av de personer som befinner sig i de libyska lägren och över deras miserabla levnadsförhållanden liksom över att utlänningar i stor omfattning återsänts från Libyen till sina ursprungsländer under ovärdiga förhållanden och med risk för sitt liv. Libyska källor talar om att 106 personer avlidit i samband med dessa avvisningar.

| G. | Italien och Libyen har slutit ett bilateralt avtal vars innehåll alltjämt är hemligt men som tros innebära att de libyska myndigheterna skall övervaka flyktingströmmarna och återta personer som återsänts av Italien. |
| --- | --- |

G.

Italien och Libyen har slutit ett bilateralt avtal vars innehåll alltjämt är hemligt men som tros innebära att de libyska myndigheterna skall övervaka flyktingströmmarna och återta personer som återsänts av Italien.

| H. | Det är anmärkningsvärt att Italien saknar lagstiftning om asylrätt. |
| --- | --- |

H.

Det är anmärkningsvärt att Italien saknar lagstiftning om asylrätt.

| I. | Den 6 april 2005 uppmanade Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Italien att lämna uppgifter om situationen på Lampedusa, detta till följd av ansökan nr 11593/05 från en grupp avvisade invandrare. |
| --- | --- |

I.

Den 6 april 2005 uppmanade Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna Italien att lämna uppgifter om situationen på Lampedusa, detta till följd av ansökan nr 11593/05 från en grupp avvisade invandrare.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna och medlemsstaterna att inte genomföra några kollektiva avvisningar av asylsökande och ”olagliga invandrare” till Libyen eller andra länder och att garantera att det görs individuella prövningar av asylansökningar och att principen om icke-återsändning respekteras. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna och medlemsstaterna att inte genomföra några kollektiva avvisningar av asylsökande och ”olagliga invandrare” till Libyen eller andra länder och att garantera att det görs individuella prövningar av asylansökningar och att principen om icke-återsändning respekteras.

| 2. | Europaparlamentet anser att de italienska myndigheternas kollektiva avvisningar av invandrare till Libyen, bland annat de som ägde rum den 17 mars 2005, utgör ett brott mot principen om icke-återsändning och att de italienska myndigheterna inte fullgjort sina internationella skyldigheter. Man har nämligen inte fastställt huruvida det föreligger någon risk för de avvisade personernas liv i deras ursprungsländer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de italienska myndigheternas kollektiva avvisningar av invandrare till Libyen, bland annat de som ägde rum den 17 mars 2005, utgör ett brott mot principen om icke-återsändning och att de italienska myndigheterna inte fullgjort sina internationella skyldigheter. Man har nämligen inte fastställt huruvida det föreligger någon risk för de avvisade personernas liv i deras ursprungsländer.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att ge UNHCR fritt tillträde till uppsamlingslägret i Lampedusa och till de personer som befinner sig där och som eventuellt är i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att ge UNHCR fritt tillträde till uppsamlingslägret i Lampedusa och till de personer som befinner sig där och som eventuellt är i behov av internationellt skydd.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragens väktare och i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget och artikel 63 i EG-fördraget se till att asylrätten respekteras i EU, att verka för att de kollektiva avvisningarna skall upphöra och att uppmana Italien och övriga medlemsstater att fullgöra sina skyldigheter enligt EU-rätten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i egenskap av fördragens väktare och i enlighet med artikel 6 i EU-fördraget och artikel 63 i EG-fördraget se till att asylrätten respekteras i EU, att verka för att de kollektiva avvisningarna skall upphöra och att uppmana Italien och övriga medlemsstater att fullgöra sina skyldigheter enligt EU-rätten.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att det behövs en invandrings- och asylpolitik inom gemenskapen som bygger på att de lagliga invandringsvägarna öppnas och på att det fastställs gemensamma normer för skyddet av invandrares och asylsökandes grundläggande rättigheter i hela Europeiska unionen, i enlighet med de beslut som fattades vid Europeiska rådet i Tammerfors 1999 och som bekräftades genom Haagprogrammet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att det behövs en invandrings- och asylpolitik inom gemenskapen som bygger på att de lagliga invandringsvägarna öppnas och på att det fastställs gemensamma normer för skyddet av invandrares och asylsökandes grundläggande rättigheter i hela Europeiska unionen, i enlighet med de beslut som fattades vid Europeiska rådet i Tammerfors 1999 och som bekräftades genom Haagprogrammet.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sitt kraftiga missnöje med användandet av principen om den minsta gemensamma nämnaren i rådets direktiv om asylförfaranden (KOM(2002) 0326) och uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt genomföra direktiv 2004/83/EG (2) om miniminormer för flyktingstatus. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sitt kraftiga missnöje med användandet av principen om den minsta gemensamma nämnaren i rådets direktiv om asylförfaranden (KOM(2002) 0326) och uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt genomföra direktiv 2004/83/EG (2) om miniminormer för flyktingstatus.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla en öppen dialog i denna fråga, bland annat genom att offentliggöra resultaten från den tekniska delegation som i november/december 2004 arbetade i Libyen med frågor rörande olaglig invandring. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att hålla en öppen dialog i denna fråga, bland annat genom att offentliggöra resultaten från den tekniska delegation som i november/december 2004 arbetade i Libyen med frågor rörande olaglig invandring.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Libyen att ge internationella observatörer tillträde, att upphöra med avvisningarna och de godtyckliga gripandena av invandrare, att ratificera Genèvekonventionen om flyktingar och att erkänna mandatet för UNHCR och kräver vidare att alla avtal om återtagande som slutits med Libyen skall offentliggöras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Libyen att ge internationella observatörer tillträde, att upphöra med avvisningarna och de godtyckliga gripandena av invandrare, att ratificera Genèvekonventionen om flyktingar och att erkänna mandatet för UNHCR och kräver vidare att alla avtal om återtagande som slutits med Libyen skall offentliggöras.

| 9. | Europaparlamentet önskar att en delegation bestående av ledamöter från de behöriga utskotten skall skickas till flyktinglägren i Lampedusa och i Libyen, så att denna kan undersöka problemets omfattning och huruvida de åtgärder som de italienska och libyska myndigheterna vidtagit är legitima. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet önskar att en delegation bestående av ledamöter från de behöriga utskotten skall skickas till flyktinglägren i Lampedusa och i Libyen, så att denna kan undersöka problemets omfattning och huruvida de åtgärder som de italienska och libyska myndigheterna vidtagit är legitima.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Libyens regering samt FN:s flyktingkommissariat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Libyens regering samt FN:s flyktingkommissariat.

---

(1)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(2)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

P6_TA(2005)0139

Torka i Portugal

Europaparlamentets resolution om torkan i Portugal

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, där det anges att miljöskyddskraven skall integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet i syfte att främja en miljömässigt hållbar ekonomisk utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, där det anges att miljöskyddskraven skall integreras i utformningen och genomförandet av gemenskapens politik och verksamhet i syfte att främja en miljömässigt hållbar ekonomisk utveckling,

| — | med beaktande av artikel 174 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av Kyotoprotokollet till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) från december 1997 och gemenskapens ratificering av Kyotoprotokollet den 4 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kyotoprotokollet till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) från december 1997 och gemenskapens ratificering av Kyotoprotokollet den 4 mars 2002,

| — | med beaktande av kommissionens rapport om klimatförändringar och den europeiska vattendimensionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om klimatförändringar och den europeiska vattendimensionen,

| — | med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 103.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sydeuropa och i synnerhet Iberiska halvön har drabbats av flera perioder av allvarlig torka under de senaste åren. |
| --- | --- |

A.

Sydeuropa och i synnerhet Iberiska halvön har drabbats av flera perioder av allvarlig torka under de senaste åren.

| B. | De låga nederbördsmängderna i Portugal under perioden 1 oktober 2004 till slutet av mars 2005, vilka har varit lägre än 50 % av det genomsnittliga värdet mellan 1961 och 1990, har förorsakat extremt låga grundvattennivåer. I vissa av landets södra delar ligger nivån på under 20 %. |
| --- | --- |

B.

De låga nederbördsmängderna i Portugal under perioden 1 oktober 2004 till slutet av mars 2005, vilka har varit lägre än 50 % av det genomsnittliga värdet mellan 1961 och 1990, har förorsakat extremt låga grundvattennivåer. I vissa av landets södra delar ligger nivån på under 20 %.

| C. | Den 15 mars 2005 rådde på nästan 88 % av Portugals fastlandsterritorium en situation av svår eller till och med extrem torka. Situationen har inte förbättrats trots att det senare regnat några dagar. |
| --- | --- |

C.

Den 15 mars 2005 rådde på nästan 88 % av Portugals fastlandsterritorium en situation av svår eller till och med extrem torka. Situationen har inte förbättrats trots att det senare regnat några dagar.

| D. | Vattenbristen, med allvarliga socioekonomiska konsekvenser, märks i jordbruket, boskapsuppfödningen och skogsbruket. Till följd av denna situation har grödorna vuxit mycket lite eller inte alls.I synnerhet gäller detta spannmål, fodergrödor och naturliga betesmarker, vilket äventyrar halm- och spannmålsskörden och orsakar en enorm djurfoderbrist eftersom lagren är helt uttömda. Vattenbristen märks även i den mänskliga konsumtionen, miljön, landets hälsovård, och därigenom även i den viktiga portugisiska turistnäringen. |
| --- | --- |

D.

Vattenbristen, med allvarliga socioekonomiska konsekvenser, märks i jordbruket, boskapsuppfödningen och skogsbruket. Till följd av denna situation har grödorna vuxit mycket lite eller inte alls.I synnerhet gäller detta spannmål, fodergrödor och naturliga betesmarker, vilket äventyrar halm- och spannmålsskörden och orsakar en enorm djurfoderbrist eftersom lagren är helt uttömda. Vattenbristen märks även i den mänskliga konsumtionen, miljön, landets hälsovård, och därigenom även i den viktiga portugisiska turistnäringen.

| E. | Från maj och fram till början av oktober kommer det inte att falla någon ny nederbörd och djuren måste därför fortsatt utfodras, inte bara under sommaren utan även under kommande vinter. |
| --- | --- |

E.

Från maj och fram till början av oktober kommer det inte att falla någon ny nederbörd och djuren måste därför fortsatt utfodras, inte bara under sommaren utan även under kommande vinter.

| F. | De befolkningsgrupper som berörs mest direkt är de som har minst ekonomiska tillgångar. Andra direkta effekter är dels konsekvenserna för vårsådden som på grund av de låga vattennivåerna i de största dammarna befinner sig i farozonen, dels ökade risker för sommarbränder, vilka redan tidigare antagit katastrofala proportioner, särskilt sommaren 2003. |
| --- | --- |

F.

De befolkningsgrupper som berörs mest direkt är de som har minst ekonomiska tillgångar. Andra direkta effekter är dels konsekvenserna för vårsådden som på grund av de låga vattennivåerna i de största dammarna befinner sig i farozonen, dels ökade risker för sommarbränder, vilka redan tidigare antagit katastrofala proportioner, särskilt sommaren 2003.

| G. | Enligt beräkningar som genomförts för att uppskatta effekterna av 11 månaders torka väntas förlusterna räknat i nettoförädlingsvärde uppgå till ca 34 %, samtidigt som förlusterna i några av de hårdast drabbade regionerna i södra Portugal kan uppgå till 40 %. |
| --- | --- |

G.

Enligt beräkningar som genomförts för att uppskatta effekterna av 11 månaders torka väntas förlusterna räknat i nettoförädlingsvärde uppgå till ca 34 %, samtidigt som förlusterna i några av de hårdast drabbade regionerna i södra Portugal kan uppgå till 40 %.

| H. | Den utdragna torkan i Portugal kan ses som ytterligare ett bevis på de negativa effekterna av klimatförändringarna och som ytterligare ett tecken på behovet av ambitiösa internationella åtgärder för att sätta stopp för dessa klimatförändringar. EU bör därför fortsätta att spela en ledande roll i denna process och förstärka sina insatser på nyckelområdena miljö, energi och transporter. |
| --- | --- |

H.

Den utdragna torkan i Portugal kan ses som ytterligare ett bevis på de negativa effekterna av klimatförändringarna och som ytterligare ett tecken på behovet av ambitiösa internationella åtgärder för att sätta stopp för dessa klimatförändringar. EU bör därför fortsätta att spela en ledande roll i denna process och förstärka sina insatser på nyckelområdena miljö, energi och transporter.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med berörda befolkningsgrupper och sektorer. Parlamentet uttrycker också sin oro över den situation som de portugisiska jordbrukarna och boskapsuppfödarna befinner sig i, och även för de regioner som redan har problem med vattenförsörjningen. Situationen är nu särskilt svår i landets centrala och södra delar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med berörda befolkningsgrupper och sektorer. Parlamentet uttrycker också sin oro över den situation som de portugisiska jordbrukarna och boskapsuppfödarna befinner sig i, och även för de regioner som redan har problem med vattenförsörjningen. Situationen är nu särskilt svår i landets centrala och södra delar.

| 2. | Europaparlamentet anser en insats från gemenskapen vara nödvändig, inte endast för att bistå dem som drabbats värst utan även för att förebygga ytterligare skador och undvika att liknande situationer upprepar sig i framtiden med samma förödande följder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att den på grundval av redan inkommen information från de portugisiska myndigheterna






  — | tidigarelägger samtliga utbetalningar av alla aktuella jordbruksstöd till jordbrukarna, |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser en insats från gemenskapen vara nödvändig, inte endast för att bistå dem som drabbats värst utan även för att förebygga ytterligare skador och undvika att liknande situationer upprepar sig i framtiden med samma förödande följder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att den på grundval av redan inkommen information från de portugisiska myndigheterna

—

tidigarelägger samtliga utbetalningar av alla aktuella jordbruksstöd till jordbrukarna,

| — | i enlighet med gemenskapsrätten och på samma sätt som man gjort i liknande situationer tidigare, tillåter mobiliseringen av spannmål från gemenskapens interventionslager som uppstått till följd av de överskott som förekommer i vissa medlemsstater, |
| --- | --- |

—

i enlighet med gemenskapsrätten och på samma sätt som man gjort i liknande situationer tidigare, tillåter mobiliseringen av spannmål från gemenskapens interventionslager som uppstått till följd av de överskott som förekommer i vissa medlemsstater,

| — | ger sitt stöd till de veterinärutgifter som föreskrivs i beredskapsplanen mot bluetongue som bröt ut under torkperioden; planen införde restriktioner för förflyttning av djuren och förvärrade därmed allvarligt situationen, |
| --- | --- |

—

ger sitt stöd till de veterinärutgifter som föreskrivs i beredskapsplanen mot bluetongue som bröt ut under torkperioden; planen införde restriktioner för förflyttning av djuren och förvärrade därmed allvarligt situationen,

| — | beviljar olika undantag från tillämpningen av vissa gemenskapsbestämmelser, i synnerhet tillstånd att använda mark som tagits ur bruk som betesmark eller områden för spannmålsodling vars inverkan på produktionscykeln omintetgör alla möjligheter att skörda, |
| --- | --- |

—

beviljar olika undantag från tillämpningen av vissa gemenskapsbestämmelser, i synnerhet tillstånd att använda mark som tagits ur bruk som betesmark eller områden för spannmålsodling vars inverkan på produktionscykeln omintetgör alla möjligheter att skörda,

| — | ger de portugisiska myndigheterna tillstånd att bevilja sådant statligt stöd som de under rådande omständigheter finner vara lämpligt, särskilt till små jordbrukare för att i första hand bidra till täckningen av de merkostnader som förorsakas av djurutfodring och transport eller hämtning av vatten eller för att stödja de verksamheter som drabbats värst, såsom potatis- och citrusfruktodlingen, |
| --- | --- |

—

ger de portugisiska myndigheterna tillstånd att bevilja sådant statligt stöd som de under rådande omständigheter finner vara lämpligt, särskilt till små jordbrukare för att i första hand bidra till täckningen av de merkostnader som förorsakas av djurutfodring och transport eller hämtning av vatten eller för att stödja de verksamheter som drabbats värst, såsom potatis- och citrusfruktodlingen,

| — | lägger fram ett förslag för rådet och Europaparlamentet om en översyn av rättsinstrumenten i syfte att anpassa bestämmelserna till behovet av att undvika att så allvarliga följder upprepas om det på nytt inträffar utdragna perioder av torka. |
| --- | --- |

—

lägger fram ett förslag för rådet och Europaparlamentet om en översyn av rättsinstrumenten i syfte att anpassa bestämmelserna till behovet av att undvika att så allvarliga följder upprepas om det på nytt inträffar utdragna perioder av torka.

| 3. | Europaparlamentet förvarnar kommissionen och rådet om att anslag och medel omedelbart måste göras tillgängliga för att man i tid skall kunna ingripa, om ett ökat antal skogsbränder orsakade av torkan inträffar under sommaren. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förvarnar kommissionen och rådet om att anslag och medel omedelbart måste göras tillgängliga för att man i tid skall kunna ingripa, om ett ökat antal skogsbränder orsakade av torkan inträffar under sommaren.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om risk- och krishantering inom jordbruket (KOM(2005)0074) och uppmanar både kommissionen och rådet att snabbt följa upp detta meddelande för att se till att gemenskapen så snart som möjligt inrättar ett effektivt skyddssystem för att skydda de europeiska jordbrukarna mot t.ex. sådana risker och kriser som den nuvarande torkan i Portugal har medfört. Parlamentet anser att man måste arbeta för att inrätta en allmän jordbruksförsäkring som finansieras med gemenskapsmedel och som kan garantera en lägsta inkomst för jordbrukarna i samband med allmänna katastrofer, såsom torka och bränder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om risk- och krishantering inom jordbruket (KOM(2005)0074) och uppmanar både kommissionen och rådet att snabbt följa upp detta meddelande för att se till att gemenskapen så snart som möjligt inrättar ett effektivt skyddssystem för att skydda de europeiska jordbrukarna mot t.ex. sådana risker och kriser som den nuvarande torkan i Portugal har medfört. Parlamentet anser att man måste arbeta för att inrätta en allmän jordbruksförsäkring som finansieras med gemenskapsmedel och som kan garantera en lägsta inkomst för jordbrukarna i samband med allmänna katastrofer, såsom torka och bränder.

| 5. | Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att inrätta ett finansiellt stöd som minimerar kostnadsökningen och tillbakagången i jordbruksproduktionen, samt att bevilja tillfällig befrielse från sociala avgifter (utan förlorade rättigheter) för heltidsjordbrukare med en inkomst som är lägre än 12 ESU, och en förlängning av jordbrukslånen för en räntefri tvåårsperiod. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser det vara nödvändigt att inrätta ett finansiellt stöd som minimerar kostnadsökningen och tillbakagången i jordbruksproduktionen, samt att bevilja tillfällig befrielse från sociala avgifter (utan förlorade rättigheter) för heltidsjordbrukare med en inkomst som är lägre än 12 ESU, och en förlängning av jordbrukslånen för en räntefri tvåårsperiod.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra en ny analys av möjligheten att använda till exempel Solidaritetsfonden, så att den även kan utnyttjas för att möta situationer av detta slag, som i första hand inträffar i södra Europa. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra en ny analys av möjligheten att använda till exempel Solidaritetsfonden, så att den även kan utnyttjas för att möta situationer av detta slag, som i första hand inträffar i södra Europa.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ för att garantera att Kyotoåtagandena följs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ för att garantera att Kyotoåtagandena följs.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant studera förekomsten av detta fenomen för att ta reda på om torkan återkommer i cykler, är tillfällig eller om den är ett nytt tecken på varaktiga klimatförändringar. Parlamentet uppmanar även kommissionen att undersöka vilka möjligheter det finns att efter 2012 nå en överenskommelse inom FN om klimatförändringar, parallellt med framtagandet av en långsiktig EU-strategi, varvid de utsläppsminskningar som skall uppnås senast 2020 skall ses som en ledstjärna för de utvecklade länderna. Parlamentet betonar att EU bör behålla sin ledande roll i det internationella arbetet för att bekämpa klimatförändringar och lägga fram konkreta förslag till strategiska åtgärder efter 2012. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant studera förekomsten av detta fenomen för att ta reda på om torkan återkommer i cykler, är tillfällig eller om den är ett nytt tecken på varaktiga klimatförändringar. Parlamentet uppmanar även kommissionen att undersöka vilka möjligheter det finns att efter 2012 nå en överenskommelse inom FN om klimatförändringar, parallellt med framtagandet av en långsiktig EU-strategi, varvid de utsläppsminskningar som skall uppnås senast 2020 skall ses som en ledstjärna för de utvecklade länderna. Parlamentet betonar att EU bör behålla sin ledande roll i det internationella arbetet för att bekämpa klimatförändringar och lägga fram konkreta förslag till strategiska åtgärder efter 2012.

| 9. | Europaparlamentet har med intresse tagit del av kommissionens nya rapport om globala klimatförändringar och deras direkta effekter på vattenförsörjningen, vattenkvaliteten och ekosystemen. Parlamentet välkomnar speciellt förslaget att ta fram relevant underlag till beslutsfattarna inom EU:s vattenpolitik om konsekvenserna för vattensektorn (jordbruk, stadscentra, industri- och energisektorer, befolkningsskydd, fysisk planering) inom ramen för klimatförändringsscenarier. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet har med intresse tagit del av kommissionens nya rapport om globala klimatförändringar och deras direkta effekter på vattenförsörjningen, vattenkvaliteten och ekosystemen. Parlamentet välkomnar speciellt förslaget att ta fram relevant underlag till beslutsfattarna inom EU:s vattenpolitik om konsekvenserna för vattensektorn (jordbruk, stadscentra, industri- och energisektorer, befolkningsskydd, fysisk planering) inom ramen för klimatförändringsscenarier.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Portugals regering och parlament samt till de lokala myndigheterna i berörda områden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Portugals regering och parlament samt till de lokala myndigheterna i berörda områden.

---