# Euroopa Liidu C 164/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.164.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 164 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide9. juuni 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.164.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 164

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide9. juuni 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2012/C 164/01 | Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – Eelarveaasta 2011 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2012/C 164/01

Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne – Eelarveaasta 2011

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 9.6.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 164/1

---

EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE ARUANNE

I JAGU – EUROOPA PARLAMENT

EELARVEAASTA 2011

2012/C 164/01

SISUKORD

SISSEJUHATUS

| I. | FINANTSJUHTIMISE ÜLDINE ÜLEVAADE |
| --- | --- |

I.

| A. | Tulud |
| --- | --- |

A.

| B. | Esialgne eelarve ja paranduseelarved |
| --- | --- |

B.

| C. | Kulukohustused ja maksed |
| --- | --- |

C.

| D. | Ülekandmised 2011. aastast 2012. aastasse |
| --- | --- |

D.

| E. | Ülekandmised 2010. aastast 2011. aastasse |
| --- | --- |

E.

| F. | Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust |
| --- | --- |

F.

| G. | Tühistamised |
| --- | --- |

G.

| H. | Ümberpaigutamised |
| --- | --- |

H.

| H.1. | Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest |
| --- | --- |

H.1.

| H.2. | Ümberpaigutamised muudest allikatest |
| --- | --- |

H.2.

| II. | FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES |
| --- | --- |

II.

| A. | Peatükk 10„Institutsiooni liikmed” |
| --- | --- |

A.

| B. | Peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad” |
| --- | --- |

B.

| C. | Peatükk 14„Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused” |
| --- | --- |

C.

| D. | Peatükk 16„Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud” |
| --- | --- |

D.

| E. | Peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” |
| --- | --- |

E.

| F. | Peatükk 21„Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel” |
| --- | --- |

F.

| G. | Peatükk 23„Jooksvad halduskulud” |
| --- | --- |

G.

| H. | Peatükk 30„Koosolekud ja konverentsid” |
| --- | --- |

H.

| I. | Peatükk 32“Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine” |
| --- | --- |

I.

| J. | Peatükk 40„Teatavate institutsioonide ja organite kulud” |
| --- | --- |

J.

| K. | Peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud” |
| --- | --- |

K.

| L. | Jaotis 10 – Muud kulud |
| --- | --- |

L.

| III. | 2011. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED |
| --- | --- |

III.

| A. | Parlamendiliikmetele mõeldud eksperdiarvamustega seotud teenuste parandamine |
| --- | --- |

A.

| A.1. | Poliitikaosakondade tugevdamine |
| --- | --- |

A.1.

| A.2. | Euroopa Parlamendi raamatukogu täieliku teabeteenuse väljaarendamine, et aidata parlamendiliikmeid nende poliitilises ja õigusloomega seotud tegevuses |
| --- | --- |

A.2.

| A.3. | Parlamendiliikmete assisteerimise hüvitise täiendav suurendamine |
| --- | --- |

A.3.

| B. | Parlamendiliikmetega seotud haldusalased muutused |
| --- | --- |

B.

| B.1. | Parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendamisega tegeleva ajutise hindamisrühma töö lõpule viimine |
| --- | --- |

B.1.

| B.2. | Parlamendiliikmete uue käitumisjuhendi vastuvõtmine |
| --- | --- |

B.2.

| B.3. | Uue elektroonilise abivahendi väljatöötamine parlamendiliikmetega seotud finantsteabe jaoks |
| --- | --- |

B.3.

| C. | Lissaboni lepingu jõustumise ja Horvaatia ühinemise institutsiooniliste tagajärgedega toimetulek |
| --- | --- |

C.

| C.1. | 18 uue parlamendiliikme vastuvõtmine |
| --- | --- |

C.1.

| C.2. | Ettevalmistused Horvaatia ühinemiseks |
| --- | --- |

C.2.

| D. | Teabe- ja kommunikatsioonipoliitika valdkonnas toimunud arengud |
| --- | --- |

D.

| D.1. | Keskpika perioodi kommunikatsioonistrateegia vastuvõtmine |
| --- | --- |

D.1.

| D.2. | Külastajatele mõeldud infrastruktuuri parandamine |
| --- | --- |

D.2.

| D.3. | Euroopa Ajaloo Maja projekti edenemine |
| --- | --- |

D.3.

| D.4. | Parlamendiliikme kutsega külastusrühmade kutsumise võimaluste parandamine |
| --- | --- |

D.4.

| E. | Mitmeaastaste programmide rakendamise jätkamine, et ratsionaliseerida ja moderniseerida Euroopa Parlamendi administratsiooni tähtsamaid valdkondi |
| --- | --- |

E.

| E.1. | Kinnisvarapoliitika |
| --- | --- |

E.1.

| E.2. | Keskkonnapoliitika |
| --- | --- |

E.2.

| E.3. | Infotehnoloogia moderniseerimise jätkamine |
| --- | --- |

E.3.

| E.4. | Tõlketeenistustele ette nähtud ressursside optimaalne kasutus |
| --- | --- |

E.4.

| E.5. | Turvateenistuse põhjalik ümberkorraldamine |
| --- | --- |

E.5.

| F. | Muud uuendusmeetmed |
| --- | --- |

F.

| F.1. | Finantsjuhtimine |
| --- | --- |

F.1.

| F.2. | Personalijuhtimine |
| --- | --- |

F.2.

| F.3. | Peasekretariaadi prioriteetide juhtimine |
| --- | --- |

F.3.

| G. | Üldised struktuurimuutused peasekretariaadis (kaasa arvatud fraktsioonides) |
| --- | --- |

G.

LISAD

| I LISA – | C-Ümberpaigutamiste kokkuvõte |
| --- | --- |

I LISA –

| II LISA – | P-Ümberpaigutamiste kokkuvõte |
| --- | --- |

II LISA –

| III LISA – | Assigneeringute kasutamine |
| --- | --- |

III LISA –

SISSEJUHATUS

| 1. | Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal 2011. Aruandes antakse ülevaade rahaliste vahendite kasutamise ja sündmuste kohta, millel on olnud aasta jooksul tegevustele oluline mõju (I ja II osas), ning esitatakse kokkuvõtlik ülevaade 2011. aasta eesmärkide saavutamisest (III osas). |
| --- | --- |

1.

Käesolevas aruandes analüüsitakse Euroopa Parlamendi eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal 2011. Aruandes antakse ülevaade rahaliste vahendite kasutamise ja sündmuste kohta, millel on olnud aasta jooksul tegevustele oluline mõju (I ja II osas), ning esitatakse kokkuvõtlik ülevaade 2011. aasta eesmärkide saavutamisest (III osas).

| 2. | Aruanne on koostatud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi finantsmäärus), artikliga 122, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikliga 185 ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (3) artikli 13 lõikega 2. Teostatud analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamise aastaaruandele. |
| --- | --- |

2.

Aruanne on koostatud kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1) (edaspidi finantsmäärus), artikliga 122, komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artikliga 185 ja Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja (3) artikli 13 lõikega 2. Teostatud analüüs tugineb peaarvepidaja koostatud esialgsele raamatupidamise aastaaruandele.

I.   FINANTSJUHTIMISE ÜLDINE ÜLEVAADE

| 3. | Euroopa Parlamendi lõplikud assigneeringud olid kokku 1 685 829 393 eurot, mis moodustas 20,03 % finantsraamistiku (4) rubriigi 5 ülemmäärast. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2011. aastal.

  Tabel 1


  Assigneeringute kasutamine









  Assigneeringu liik | 2011. aasta assigneeringud
  (eurodes või %) | 2010. aasta assigneeringud
  (eurodes või %) | Muutus 2010/2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Assigneeringud |
| Esialgsed assigneeringud | 1 685 829 393 | 1 607 363 235 | 5 % |
| Paranduseelarve | — | 9 397 164 | — |
| Lõplikud assigneeringud | 1 685 829 393 | 1 616 760 399 | 4 % |
| Lõplikud assigneeringud |
| Kulukohustused | 1 570 478 058 | 1 552 290 272 | 1 % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 93 % | 96 % | –3 % |
| Maksed | 1 347 577 674 | 1 321 261 642 | 2 % |
| Osakaal kulukohustustest | 86 % | 85 % | 1 % |
| Järgmisse aastasse ülekandmised |
| Automaatsed ülekandmised järgmisse aastasse (5) | 222 900 384 | 231 028 630 | –4 % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 13 % | 14 % | –1 % |
| Osakaal kulukohustustest | 14 % | 15 % | –1 % |
| Mitteautomaatsed ülekandmised (järgmisse aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringud) (6) | 21 700 000 | 9 240 000 | 135 % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 1,3 % | 0,6 % | 1 % |
| Tühistamised |
| Tühistatud assigneeringud | 93 651 335 | 55 230 127 | 70 % |
| Osakaal lõplikest assigneeringutest | 5,6 % | 3,4 % | 2 % |
| Ülekandmised eelmisest aastast |
| Automaatsed ülekandmised eelmisest aastast | 231 028 630 | 180 265 823 | 28 % |
| Maksed nende ülekandmiste alusel | 207 438 331 | 156 561 474 | 32 % |
| Osakaal ülekandmistest | 90 % | 87 % | 3 % |
| Tühistatud summa | 23 590 299 | 23 704 349 | 0 % |
| Mitteautomaatsed ülekandmised eelmisest aastast | 9 240 000 | 10 100 000 | –9 % |
| Maksed nende ülekandmiste alusel | — | 8 383 750 | – 100 % |
| Osakaal ülekandmistest | 0 % | 83 % | –83 % |
| Assigneeringud 2011. aasta sihtotstarbelistest tuludest |
| Assigneeringud 2011. aasta sihtotstarbelistest tuludest | 23 815 077 | 110 298 523 | –78 % |
| Kulukohustused | 12 284 019 | 13 916 325 | –12 % |
| Osakaal sihtotstarbelistest tuludest tehtud assigneeringutest | 52 % | 13 % | 39 % |
| Maksed | 10 081 911 | 10 247 794 | –2 % |
| Osakaal sihtotstarbelistest tuludest tehtud kulukohustuste assigneeringutest | 82 % | 74 % | 8 % |
| Kasutada olnud assigneeringud 2011. aasta sihtotstarbelistest tuludest | 11 531 058 | 96 382 198 | –88 % |
| Järgmisse aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud |
| Järgmisse aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud | 107 592 247 | 110 017 852 | –2 % |
| Eelmisest aastast ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud |
| Eelmisest aastast ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud | 110 017 852 | 20 637 870 | 433 % |
| Kulukohustused | 20 580 678 | 15 646 888 | 32 % |
| Maksed | 15 204 926 | 10 100 531 | 51 % |
| Osakaal kulukohustustest | 74 % | 65 % | 9 % |

3.

Euroopa Parlamendi lõplikud assigneeringud olid kokku 1 685 829 393 eurot, mis moodustas 20,03 % finantsraamistiku (4) rubriigi 5 ülemmäärast. Allpool esitatud tabel 1 annab ülevaate Euroopa Parlamendi eelarve täitmisest 2011. aastal.

Tabel 1

Assigneeringute kasutamine

Assigneeringu liik

2011. aasta assigneeringud

(eurodes või %)

2010. aasta assigneeringud

(eurodes või %)

Muutus 2010/2011

Assigneeringud

Esialgsed assigneeringud

1 685 829 393

1 607 363 235

5 %

Paranduseelarve

—

9 397 164

—

Lõplikud assigneeringud

1 685 829 393

1 616 760 399

4 %

Lõplikud assigneeringud

Kulukohustused

1 570 478 058

1 552 290 272

1 %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

93 %

96 %

–3 %

Maksed

1 347 577 674

1 321 261 642

2 %

Osakaal kulukohustustest

86 %

85 %

1 %

Järgmisse aastasse ülekandmised

Automaatsed ülekandmised järgmisse aastasse (5)

222 900 384

231 028 630

–4 %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

13 %

14 %

–1 %

Osakaal kulukohustustest

14 %

15 %

–1 %

Mitteautomaatsed ülekandmised (järgmisse aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringud) (6)

21 700 000

9 240 000

135 %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

1,3 %

0,6 %

1 %

Tühistamised

Tühistatud assigneeringud

93 651 335

55 230 127

70 %

Osakaal lõplikest assigneeringutest

5,6 %

3,4 %

2 %

Ülekandmised eelmisest aastast

Automaatsed ülekandmised eelmisest aastast

231 028 630

180 265 823

28 %

Maksed nende ülekandmiste alusel

207 438 331

156 561 474

32 %

Osakaal ülekandmistest

90 %

87 %

3 %

Tühistatud summa

23 590 299

23 704 349

0 %

Mitteautomaatsed ülekandmised eelmisest aastast

9 240 000

10 100 000

–9 %

Maksed nende ülekandmiste alusel

—

8 383 750

– 100 %

Osakaal ülekandmistest

0 %

83 %

–83 %

Assigneeringud 2011. aasta sihtotstarbelistest tuludest

Assigneeringud 2011. aasta sihtotstarbelistest tuludest

23 815 077

110 298 523

–78 %

Kulukohustused

12 284 019

13 916 325

–12 %

Osakaal sihtotstarbelistest tuludest tehtud assigneeringutest

52 %

13 %

39 %

Maksed

10 081 911

10 247 794

–2 %

Osakaal sihtotstarbelistest tuludest tehtud kulukohustuste assigneeringutest

82 %

74 %

8 %

Kasutada olnud assigneeringud 2011. aasta sihtotstarbelistest tuludest

11 531 058

96 382 198

–88 %

Järgmisse aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

Järgmisse aastasse ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

107 592 247

110 017 852

–2 %

Eelmisest aastast ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

Eelmisest aastast ülekantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringud

110 017 852

20 637 870

433 %

Kulukohustused

20 580 678

15 646 888

32 %

Maksed

15 204 926

10 100 531

51 %

Osakaal kulukohustustest

74 %

65 %

9 %

A.   Tulud

| 4. | Raamatupidamise aastaaruandesse 31. detsembri 2011. aasta seisuga kantud tulud olid kokku 173 293 432 eurot (2010. aastal 243 094 204 eurot) ja sisaldasid 23 815 077 euro ulatuses sihtotstarbelisi tulusid (2010. aastal 110 298 523 eurot). |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamise aastaaruandesse 31. detsembri 2011. aasta seisuga kantud tulud olid kokku 173 293 432 eurot (2010. aastal 243 094 204 eurot) ja sisaldasid 23 815 077 euro ulatuses sihtotstarbelisi tulusid (2010. aastal 110 298 523 eurot).

B.   Esialgne eelarve ja paranduseelarved

| 5. | Euroopa Parlamendi 2011. aasta lõpliku eelarve assigneeringute kogumaht oli 1 685 829 393 eurot, mis tähendab 2010. aasta eelarvega (1 616 760 399 eurot) võrreldes 4 % suurust kasvu. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Parlamendi 2011. aasta lõpliku eelarve assigneeringute kogumaht oli 1 685 829 393 eurot, mis tähendab 2010. aasta eelarvega (1 616 760 399 eurot) võrreldes 4 % suurust kasvu.

C.   Kulukohustused ja maksed

| 6. | Kulukohustuste kogumaht oli 1 570 478 058 eurot ehk 93 % lõplikest assigneeringutest (2010. aastal 96 %). Maksete kogumaht oli 1 347 577 674 eurot, moodustades 86 % võetud kulukohustustest (2010. aastal 85 %). |
| --- | --- |

6.

Kulukohustuste kogumaht oli 1 570 478 058 eurot ehk 93 % lõplikest assigneeringutest (2010. aastal 96 %). Maksete kogumaht oli 1 347 577 674 eurot, moodustades 86 % võetud kulukohustustest (2010. aastal 85 %).

D.   Ülekandmised 2011. aastast 2012. aastasse

| 7. | Automaatsete ülekandmiste maht 2012. aastasse oli 222 900 384 eurot ehk 14 % kulukohustustega seotud assigneeringutest (2010. aastal 15 %). Aasta lõpus 2012. aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringute (mitteautomaatsed ülekandmised) kogumaht oli 21 700 000 eurot ehk 1,3 % lõplikest assigneeringutest (2010. aastal 0,6 %) ja nende otstarve on esitatud tabelis 2.

  Tabel 2


  2012. aastasse mitteautomaatsete ülekandmiste eesmärk








  (eurodes) |
| --- | --- |
| Eelarverida | Eesmärk | Summa |
| 2003 | „Kinnisvara soetamine” |

7.

Automaatsete ülekandmiste maht 2012. aastasse oli 222 900 384 eurot ehk 14 % kulukohustustega seotud assigneeringutest (2010. aastal 15 %). Aasta lõpus 2012. aastasse üle kantud kulukohustustega sidumata assigneeringute (mitteautomaatsed ülekandmised) kogumaht oli 21 700 000 eurot ehk 1,3 % lõplikest assigneeringutest (2010. aastal 0,6 %) ja nende otstarve on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

2012. aastasse mitteautomaatsete ülekandmiste eesmärk

(eurodes)

Eelarverida

Eesmärk

Summa

2003

„Kinnisvara soetamine”

TREBELi hoone kavandatav soetamine

15 000 000

| 2001 | „Iga-aastased liisingumaksed” |
| --- | --- |

2001

„Iga-aastased liisingumaksed”

Luxembourgis asuva Konrad Adenaueri hoone juurdeehitus

6 200 000

| 2005 | „Hoonete ehitus” |
| --- | --- |

2005

„Hoonete ehitus”

Luxembourgis asuva Konrad Adenaueri hoone juurdeehitus

500 000

Kokku

21 700 000

E.   Ülekandmised 2010. aastast 2011. aastasse

| 8. | 2011. aastasse automaatsete ülekandmiste maht oli 231 028 630 eurot (2010. aastal 180 265 823 eurot). Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 207 438 331 euro ulatuses (90 %; 2010. aastal 87 %). Tühistatud summa oli seega 23 590 299 eurot, mis jäi 2010. aastaga (23 704 349 eurot) võrreldes stabiilseks. Tühistamised puudutasid peamiselt järgmisi artikleid: artikkel 1 0 0 „Palgad ja hüvitised”, artikkel 3 2 4 „Kirjastamine ja levitamine”, artikkel 2 0 0 „Hooned”, artikkel 1 4 0 „Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”, artikkel 2 0 2 „Hoonetega seotud kulud” ja artikkel 2 1 4 „Tehniline varustus ja seadmed”. |
| --- | --- |

8.

2011. aastasse automaatsete ülekandmiste maht oli 231 028 630 eurot (2010. aastal 180 265 823 eurot). Makseid tehti nende ülekandmiste alusel 207 438 331 euro ulatuses (90 %; 2010. aastal 87 %). Tühistatud summa oli seega 23 590 299 eurot, mis jäi 2010. aastaga (23 704 349 eurot) võrreldes stabiilseks. Tühistamised puudutasid peamiselt järgmisi artikleid: artikkel 1 0 0 „Palgad ja hüvitised”, artikkel 3 2 4 „Kirjastamine ja levitamine”, artikkel 2 0 0 „Hooned”, artikkel 1 4 0 „Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”, artikkel 2 0 2 „Hoonetega seotud kulud” ja artikkel 2 1 4 „Tehniline varustus ja seadmed”.

| 9. | Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 3.

  Tabel 3


  2010. aastast 2011. aastasse automaatsete ülekandmiste tühistamiste peamised põhjused








  Artikkel | Tühistatud summa | Tühistamiste peamised põhjused |
| --- | --- | --- | --- |
| Artikkel 100

  „Palgad ja hüvitised” | 5 984 533 | 2009. aastast üle kantud summa ei olnud piisav, mistõttu kanti 2010. aastast 2011. aastasse üle liiga suur summa, lisaks puudusid statistilised andmed ja aruandlussüsteemid ei olnud täielikult välja arendatud, kuna tegelik hüvitamissüsteem võeti kasutusele alles 2009. aastal (Euroopa Parlamendi liikmete uus põhimäärus). |
| Artikkel 324

  „Kirjastamine ja levitamine” | 3 241 725 | Eelarveread 3242 ja 3248: neid eelarveridu kasutavad nii kommunikatsiooni peadirektoraadi kesktalitused kui ka infobürood. Infobürood on sageli sunnitud piiratud inimressursside tõttu mitmeid oma kavandatud tegevusi ära jätma.
  Eelarverida 3244: selle eelarverea kulusid prognoositakse kehtivate eeskirjade alusel, nt sponsoreeritud külalisrühmade puhul selle põhjal, kui palju külalisi üks Euroopa Parlamendi liige võib kutsuda. Kuna sedakõike hallatakse avansikontode abil, kanti kogu kulukohustuste summa aasta lõpus üle, et tagada avansikontode ümberarvutamisel kehtivad kulukohustused. Euroopa Liidu külastajate programmi puhul hallatakse neid kulusid koos komisjoniga. |
| Artikkel 200

  „Hooned” | 2 747 374,34 | Konrad Adenaueri hoone projekt: konsultatsioonibüroode poolt pärast alltöövõtja pankrotti hankedokumentide koostamisel tekkinud viivitusega seoses jäi osa punkti 2008 üle kantud assigneeringutest kasutamata (maksmata tasud). Lisaks jäi maasoojustööde teostamise viibimise tõttu kasutamata osa punkti 2005 automaatselt üle kantud assigneeringutest. |
| Artikkel 140

  „Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad” | 2 301 620,71 | Suurem osa järgmisse aastasse üle kantud assigneeringutest on eelarvereal 01402 ja on seotud abitõlkide palkade maksmisega. Makseid teeb komisjon (suulise tõlke peadirektoraat) ja need tasandatakse hiljem Euroopa Parlamendi ja komisjoni raamatupidamisaruannetes. Kuigi teenuse maht on teada ja välja on töötatud statistika keskmiste kulude arvutamiseks, on täpseid hinnanguid raske teha, sest kõik tehtud lähetusi käsitlevad andmed ei ole lõplikud enne, kui abitõlgid esitavad oma taotlused. Seetõttu on raske järgmisesse aastasse üle kanda ainult nii palju assigneeringuid, kui on vaja aasta teisel poolel võetud kohustuste täitmiseks.
  Lisaks sellele on vaja säilitada ettenägematute kulude reserv, et katta aasta jooksul makstud palkade võimalikku indekseerimist. (Abitõlkide palgad on samastatud ametnike palkadega ja seetõttu kohaldatakse nende suhtes institutsioonide töötajatega samu indekseerimisotsuseid.) |
| Artikkel 202

  „Hoonetega seotud kulud” | 2 288 301,72 | Punktid 2022 ja 2024: vähene kokkuhoid ajapõhise töö kohta eeldatust väiksema arve esitamise tõttu. |
| Artikkel 214

  „Tehniline varustus ja seadmed” | 1 724 614,59 | Eelarverida 2140/09: 2010. aasta detsembris võeti 1,2 miljoni euro ulatuses kulukohustusi, et katta hankemenetluse 2010/S 124-188886 (CC EP/DGCOMM/AV/02/10) raames sõlmitud leping. Leping puudutas pakkumismenetluse 1. partii teenuseid. Töövõtja tagastas allkirjastatud lepingu aga alles 23. detsembril ja ei suutnud esitada välistamiskriteeriumide jaoks vajalikke dokumente enne jaanuari keskpaika. AOS ei saanud seetõttu lepingut enne 2011. aasta jaanuarit allkirjastada. Algsed kulukohustused tuli seetõttu tühistada ja asjaomase lepingu jaoks vajalik summa eraldada 2011. aasta assigneeringutest. |

9.

Tühistatud summad ja tühistamiste peamised põhjused on esitatud tabelis 3.

Tabel 3

2010. aastast 2011. aastasse automaatsete ülekandmiste tühistamiste peamised põhjused

Artikkel

Tühistatud summa

Tühistamiste peamised põhjused

Artikkel 100

„Palgad ja hüvitised”

5 984 533

2009. aastast üle kantud summa ei olnud piisav, mistõttu kanti 2010. aastast 2011. aastasse üle liiga suur summa, lisaks puudusid statistilised andmed ja aruandlussüsteemid ei olnud täielikult välja arendatud, kuna tegelik hüvitamissüsteem võeti kasutusele alles 2009. aastal (Euroopa Parlamendi liikmete uus põhimäärus).

Artikkel 324

„Kirjastamine ja levitamine”

3 241 725

Eelarveread 3242 ja 3248: neid eelarveridu kasutavad nii kommunikatsiooni peadirektoraadi kesktalitused kui ka infobürood. Infobürood on sageli sunnitud piiratud inimressursside tõttu mitmeid oma kavandatud tegevusi ära jätma.

Eelarverida 3244: selle eelarverea kulusid prognoositakse kehtivate eeskirjade alusel, nt sponsoreeritud külalisrühmade puhul selle põhjal, kui palju külalisi üks Euroopa Parlamendi liige võib kutsuda. Kuna sedakõike hallatakse avansikontode abil, kanti kogu kulukohustuste summa aasta lõpus üle, et tagada avansikontode ümberarvutamisel kehtivad kulukohustused. Euroopa Liidu külastajate programmi puhul hallatakse neid kulusid koos komisjoniga.

Artikkel 200

„Hooned”

2 747 374,34

Konrad Adenaueri hoone projekt: konsultatsioonibüroode poolt pärast alltöövõtja pankrotti hankedokumentide koostamisel tekkinud viivitusega seoses jäi osa punkti 2008 üle kantud assigneeringutest kasutamata (maksmata tasud). Lisaks jäi maasoojustööde teostamise viibimise tõttu kasutamata osa punkti 2005 automaatselt üle kantud assigneeringutest.

Artikkel 140

„Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad”

2 301 620,71

Suurem osa järgmisse aastasse üle kantud assigneeringutest on eelarvereal 01402 ja on seotud abitõlkide palkade maksmisega. Makseid teeb komisjon (suulise tõlke peadirektoraat) ja need tasandatakse hiljem Euroopa Parlamendi ja komisjoni raamatupidamisaruannetes. Kuigi teenuse maht on teada ja välja on töötatud statistika keskmiste kulude arvutamiseks, on täpseid hinnanguid raske teha, sest kõik tehtud lähetusi käsitlevad andmed ei ole lõplikud enne, kui abitõlgid esitavad oma taotlused. Seetõttu on raske järgmisesse aastasse üle kanda ainult nii palju assigneeringuid, kui on vaja aasta teisel poolel võetud kohustuste täitmiseks.

Lisaks sellele on vaja säilitada ettenägematute kulude reserv, et katta aasta jooksul makstud palkade võimalikku indekseerimist. (Abitõlkide palgad on samastatud ametnike palkadega ja seetõttu kohaldatakse nende suhtes institutsioonide töötajatega samu indekseerimisotsuseid.)

Artikkel 202

„Hoonetega seotud kulud”

2 288 301,72

Punktid 2022 ja 2024: vähene kokkuhoid ajapõhise töö kohta eeldatust väiksema arve esitamise tõttu.

Artikkel 214

„Tehniline varustus ja seadmed”

1 724 614,59

Eelarverida 2140/09: 2010. aasta detsembris võeti 1,2 miljoni euro ulatuses kulukohustusi, et katta hankemenetluse 2010/S 124-188886 (CC EP/DGCOMM/AV/02/10) raames sõlmitud leping. Leping puudutas pakkumismenetluse 1. partii teenuseid. Töövõtja tagastas allkirjastatud lepingu aga alles 23. detsembril ja ei suutnud esitada välistamiskriteeriumide jaoks vajalikke dokumente enne jaanuari keskpaika. AOS ei saanud seetõttu lepingut enne 2011. aasta jaanuarit allkirjastada. Algsed kulukohustused tuli seetõttu tühistada ja asjaomase lepingu jaoks vajalik summa eraldada 2011. aasta assigneeringutest.

| 10. | Artikli 9 lõike 2a kohaselt tehtud mitteautomaatsed ülekandmised 2011. aastasse olid kokku 9 240 000 eurot ning puudutasid punkti 2003„Kinnisvara soetamine”. |
| --- | --- |

10.

Artikli 9 lõike 2a kohaselt tehtud mitteautomaatsed ülekandmised 2011. aastasse olid kokku 9 240 000 eurot ning puudutasid punkti 2003„Kinnisvara soetamine”.

| 11. | Sofias asuva Euroopa Maja soetamise ja sisustamise jaoks mitteautomaatselt üle kantud assigneeringutest ei olnud 2011. aastal võimalik makseid sooritada seoses probleemidega, mis puudutasid hoone sisustamisega seotud tööde puudusi ja nõuetele mittevastavust. Institutsioonid andsid tööde järelevalve kohaliku arhitektuuribüroo ülesandeks. Teostatud kontrollide käigus tuvastas ja dokumenteeris büroo mitmeid juhtumeid, kus töö kvaliteet oli halb. Selleks et kindlustada enne võimalikke kohtumenetlusi tõendid töö halva kvaliteedi kohta, algatas Euroopa Parlament sõltumatu eksperdi poolt läbi viidava menetluse tõendite säilitamiseks. Seetõttu ei ole tänaseni ühtegi makset sooritatud. Kehtiva lepingu kohaselt nähakse makse tegemine tervikuna ette üksnes pärast renoveerimistööde lõpuleviimist ja tööde vastuvõtmist. |
| --- | --- |

11.

Sofias asuva Euroopa Maja soetamise ja sisustamise jaoks mitteautomaatselt üle kantud assigneeringutest ei olnud 2011. aastal võimalik makseid sooritada seoses probleemidega, mis puudutasid hoone sisustamisega seotud tööde puudusi ja nõuetele mittevastavust. Institutsioonid andsid tööde järelevalve kohaliku arhitektuuribüroo ülesandeks. Teostatud kontrollide käigus tuvastas ja dokumenteeris büroo mitmeid juhtumeid, kus töö kvaliteet oli halb. Selleks et kindlustada enne võimalikke kohtumenetlusi tõendid töö halva kvaliteedi kohta, algatas Euroopa Parlament sõltumatu eksperdi poolt läbi viidava menetluse tõendite säilitamiseks. Seetõttu ei ole tänaseni ühtegi makset sooritatud. Kehtiva lepingu kohaselt nähakse makse tegemine tervikuna ette üksnes pärast renoveerimistööde lõpuleviimist ja tööde vastuvõtmist.

F.   Assigneeringud sihtotstarbelisest tulust

| 12. | Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2011. aastal oli kokku 23 815 077 eurot (2010. aastal 110 298 523 eurot). Kulukohustustega sidumise määr oli 52 % (2010. aastal 13 %). Maksete kogumaht oli 10 081 911 eurot ehk 82 % võetud kulukohustustest (2010. aastal 74 %). |
| --- | --- |

12.

Kasutatav sihtotstarbeline tulu 2011. aastal oli kokku 23 815 077 eurot (2010. aastal 110 298 523 eurot). Kulukohustustega sidumise määr oli 52 % (2010. aastal 13 %). Maksete kogumaht oli 10 081 911 eurot ehk 82 % võetud kulukohustustest (2010. aastal 74 %).

| 13. | Aastasse 2012 üle kantud saldo oli 107 592 247 eurot (ülekantud sihtotstarbeline tulu). Sihtotstarbelistest tuludest assigneeringute kogusumma oli 2011. aastal 23 815 077 eurot. 2011. aasta sihtotstarbelistest tuludest pärit assigneeringute analüüs on esitatud alloleval joonisel.

  Joonis 1


  Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2011. aastal peatükkide kaupa |
| --- | --- |

13.

Aastasse 2012 üle kantud saldo oli 107 592 247 eurot (ülekantud sihtotstarbeline tulu). Sihtotstarbelistest tuludest assigneeringute kogusumma oli 2011. aastal 23 815 077 eurot. 2011. aasta sihtotstarbelistest tuludest pärit assigneeringute analüüs on esitatud alloleval joonisel.

Joonis 1

Sihtotstarbeliste tulude assigneeringud 2011. aastal peatükkide kaupa

Image

| 14. | Assigneeringud 2011. aastasse üle kantud sihtotstarbelisest tulust olid kokku 110 017 852 eurot (2010. aastal 20 637 870 eurot). Võetud kulukohustuste kogumaht oli 20 580 678 eurot (2010. aastal 15 646 888 eurot). Maksete kogumaht moodustas 2011. aastal võetud kulukohustustest 74 % (2010. aastal 65 %). |
| --- | --- |

14.

Assigneeringud 2011. aastasse üle kantud sihtotstarbelisest tulust olid kokku 110 017 852 eurot (2010. aastal 20 637 870 eurot). Võetud kulukohustuste kogumaht oli 20 580 678 eurot (2010. aastal 15 646 888 eurot). Maksete kogumaht moodustas 2011. aastal võetud kulukohustustest 74 % (2010. aastal 65 %).

| 15. | Suurem osa 2011. aastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringutest pärinesid peatükist 20 ja tulenesid Belgia riigi poolt 27. jaanuaril 2010 tehtud 85 987 000 euro suurusest maksest, mis oli seotud hoonete D4 ja D5 krundi kulude katmise ning Bruxelles-Luxembourgi raudteejaama hoone katuse arenduskuludega. Seda summat 2011. aastal ei kasutatud ja see kantakse üle 2012. aastasse. Assigneeringuid on kavas kasutada Trebeli projekti jaoks. |
| --- | --- |

15.

Suurem osa 2011. aastasse üle kantud sihtotstarbelise tulu assigneeringutest pärinesid peatükist 20 ja tulenesid Belgia riigi poolt 27. jaanuaril 2010 tehtud 85 987 000 euro suurusest maksest, mis oli seotud hoonete D4 ja D5 krundi kulude katmise ning Bruxelles-Luxembourgi raudteejaama hoone katuse arenduskuludega. Seda summat 2011. aastal ei kasutatud ja see kantakse üle 2012. aastasse. Assigneeringuid on kavas kasutada Trebeli projekti jaoks.

G.   Tühistamised

| 16. | Assigneeringud summas 93 651 335 eurot (2010. aastal 55 230 127 eurot), mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,6 % (2010. aastal 3,4 %), tühistati. Tühistamiste peamised põhjused on esitatud järgnevas tabelis:

  Tabel 4


  Kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused 2011. aastal | | Tühistatud summa
  (eurodes) | Tühistamise osakaal rubriigist | Tühistamise peamine põhjus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 422 | Parlamendiliikmete assistendid | 18 679 355 | 9,87 % | Akrediteeritud assistentidele ei tehtud nõukogu otsusest tulenevalt 2011. aastal töötasude iga-aastase korrigeerimisega seotud makset. Parlamendiliikmetele assistentide jaoks ette nähtud igakuise hüvitise suurendamisega 2010. aastal 1 500 euro ja 2011. aastal 1 500 euro võrra ei kaasnenud sõlmitud lepingute proportsionaalne kasv. |
| 120 | Töötasu ja muud õigused | 10 712 562 | 1,95 % | Pensionileminekute mõju, oodatust aeglasem „Lissaboni” ametikohtade täitmine (2010 ja 2011) nii peadirektoraatide kui ka fraktsioonide poolt ning ametikohtade institutsioonisiseste ümberpaigutamiste suur arv.

  Ei tehtud töötasude iga-aastase korrigeerimisega seotud makset, mille kohta ei ole nõukogu ikka veel otsust teinud. |
| 109 | Määratlemata otstarbega assigneering 18 täiendavale parlamendiliikmele – Lissaboni leping | 9 400 264 | 100 % | Lissaboni lepingule lisatud protokolli kohase 18 uue parlamendiliikme jaoks ette nähtud reservi ei ole kasutatud (nende ametiaeg algas 1. detsembril 2011). |
| 324 | Kirjastamine ja levitamine | 7 957 323 | 9,30 % | Eelarveread 3242, 3244 ja 3245: madal täitmise määr neil eelarveridadel on seotud sellega, et infobüroodel on raskusi oma eelarvevajaduste täpseprognoosimise ja eelarve täitmisega. Meetmeid võetakse nii eelarvestuse täpsuse kui ka eelarve täitmise tõhususe parandamiseks, et täitmismäärasid maksimeerida. Eelarverida 3248: madalamad hinnad uute sõlmitud raamlepingute puhul. Lisaks tühistati kokku 878 875 eurot ja seda seetõttu, et projektikonkursid ei andnud piisavalt abikõlblikeks peetavaid projekte. 715 000 eurot tühistati seoses kahe hankemenetlusega seotud probleemidega, mistõttu neid menetlusi ei saanud enne aasta lõppu lõpule viia. |
| 100 | Palgad ja hüvitised | 7 325 583 | 3,92 % | Ülejäägi põhjuseks on asjaolu, et 2011. aasta eelarve tugines 2010. aasta jaanuaris koostatud kulude eelarvestusele ja tollel hetkel ei olnud Euroopa Parlamendi liikmete uue põhimääruse kohaldamise mõju veel täpselt teada. |
| | MÄÄRATLEMATA OTSTARBEGA ASSIGNEERINGUD | 6 100 000 | 100 % | Rubriigi jääk. |
| 140 | Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad | 4 241 621 | 4,34 % | Ülejääki punktis 1400 „Muud teenistujad” saab seletada sellega, et 2011. aastal ei tehtud töötasude iga-aastase korrigeerimisega seotud makset ja vaja oli säilitada tegutsemisvaru asjaomases eelarvepunktis (ajutist tööjõudu pakkuvate ettevõtete arvete esitamise viibimine ja sihtotstarbeliste tulude kirjendamine). |
| 300 | Töötajate lähetuskulud ning kolme töökoha vaheliste sõitude kulud | 3 869 533 | 12,98 % | Ei ajakohastatud hotellikulude hüvitise ja päevarahade ülemmäära (eelarve määrati kindlaks ajakohastatud määra arvestades) ning transpordikulude parem ohjamine. |
| 202 | Hoonetega seotud kulud | 2 688 538 | 2,63 % | See tuleneb peamiselt punktis 2026 „Hoonete turvalisus ja valve” saavutatud kokkuhoiust. Kokkuhoid tuleneb ühest küljest turvalisusega seotud kulude ning üldise turvalisuse ja tuleohutuse koostoimet taotlevate meetmete ratsionaliseerimisest ja teisest küljest Brüsselis hoonete ja inimeste turvalisust tagavale ettevõtjale lepingu ja tingimuste mittetäitmisest tulenevate trahvide määramisest. See summa võimaldas katta kulud, mis tulenesid akrediteerimise ja vastuvõtuga liituvate ülesannete parlamendi koosseisuliste töötajate kätte andmise viibimisest seoses asjaomaste ametikohtade täitmisel esinenud probleemidega. |
| 320 | Eksperdiarvamuste hankimine | 2 492 196 | 24,72 % | Eksperdiarvamuste jaoks vahendite eraldamisel kohtleb komisjonide esimeeste konverents nii poliitilistel kui ka praktilistel põhjustel ajutisi komisjone alaliste komisjonidega samal viisil. Nende tegelikku vajadust eksperdiarvamuste järele ja vahel ka nende arutelude ajakava on siiski keerulisem ennustada. Alatäitmine 2011. aastal on seotud kahe ajutise komisjoniga. Esiteks lõpetati nende tegevus pooleaasta pealt, kuigi eksperdiarvamuste jaoks nähti ette summa kogu aasta jaoks, teiseks taotlesid nad parlamendilt harva hüvitist, isegi kui nad eksperte kutsusid jne. Lisaks tähendas poliitiline surve tulemuste saavutamiseks seda, et pikki pakkumismenetlusi ei saanud korraldada. |

16.

Assigneeringud summas 93 651 335 eurot (2010. aastal 55 230 127 eurot), mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,6 % (2010. aastal 3,4 %), tühistati. Tühistamiste peamised põhjused on esitatud järgnevas tabelis:

Tabel 4

Kasutada olnud assigneeringute tühistamiste peamised põhjused 2011. aastal

Tühistatud summa

(eurodes)

Tühistamise osakaal rubriigist

Tühistamise peamine põhjus

422

Parlamendiliikmete assistendid

18 679 355

9,87 %

Akrediteeritud assistentidele ei tehtud nõukogu otsusest tulenevalt 2011. aastal töötasude iga-aastase korrigeerimisega seotud makset. Parlamendiliikmetele assistentide jaoks ette nähtud igakuise hüvitise suurendamisega 2010. aastal 1 500 euro ja 2011. aastal 1 500 euro võrra ei kaasnenud sõlmitud lepingute proportsionaalne kasv.

120

Töötasu ja muud õigused

10 712 562

1,95 %

Pensionileminekute mõju, oodatust aeglasem „Lissaboni” ametikohtade täitmine (2010 ja 2011) nii peadirektoraatide kui ka fraktsioonide poolt ning ametikohtade institutsioonisiseste ümberpaigutamiste suur arv.

Ei tehtud töötasude iga-aastase korrigeerimisega seotud makset, mille kohta ei ole nõukogu ikka veel otsust teinud.

109

Määratlemata otstarbega assigneering 18 täiendavale parlamendiliikmele – Lissaboni leping

9 400 264

100 %

Lissaboni lepingule lisatud protokolli kohase 18 uue parlamendiliikme jaoks ette nähtud reservi ei ole kasutatud (nende ametiaeg algas 1. detsembril 2011).

324

Kirjastamine ja levitamine

7 957 323

9,30 %

Eelarveread 3242, 3244 ja 3245: madal täitmise määr neil eelarveridadel on seotud sellega, et infobüroodel on raskusi oma eelarvevajaduste täpseprognoosimise ja eelarve täitmisega. Meetmeid võetakse nii eelarvestuse täpsuse kui ka eelarve täitmise tõhususe parandamiseks, et täitmismäärasid maksimeerida. Eelarverida 3248: madalamad hinnad uute sõlmitud raamlepingute puhul. Lisaks tühistati kokku 878 875 eurot ja seda seetõttu, et projektikonkursid ei andnud piisavalt abikõlblikeks peetavaid projekte. 715 000 eurot tühistati seoses kahe hankemenetlusega seotud probleemidega, mistõttu neid menetlusi ei saanud enne aasta lõppu lõpule viia.

100

Palgad ja hüvitised

7 325 583

3,92 %

Ülejäägi põhjuseks on asjaolu, et 2011. aasta eelarve tugines 2010. aasta jaanuaris koostatud kulude eelarvestusele ja tollel hetkel ei olnud Euroopa Parlamendi liikmete uue põhimääruse kohaldamise mõju veel täpselt teada.

MÄÄRATLEMATA OTSTARBEGA ASSIGNEERINGUD

6 100 000

100 %

Rubriigi jääk.

140

Muud teenistujad ja koosseisuvälised töötajad

4 241 621

4,34 %

Ülejääki punktis 1400 „Muud teenistujad” saab seletada sellega, et 2011. aastal ei tehtud töötasude iga-aastase korrigeerimisega seotud makset ja vaja oli säilitada tegutsemisvaru asjaomases eelarvepunktis (ajutist tööjõudu pakkuvate ettevõtete arvete esitamise viibimine ja sihtotstarbeliste tulude kirjendamine).

300

Töötajate lähetuskulud ning kolme töökoha vaheliste sõitude kulud

3 869 533

12,98 %

Ei ajakohastatud hotellikulude hüvitise ja päevarahade ülemmäära (eelarve määrati kindlaks ajakohastatud määra arvestades) ning transpordikulude parem ohjamine.

202

Hoonetega seotud kulud

2 688 538

2,63 %

See tuleneb peamiselt punktis 2026 „Hoonete turvalisus ja valve” saavutatud kokkuhoiust. Kokkuhoid tuleneb ühest küljest turvalisusega seotud kulude ning üldise turvalisuse ja tuleohutuse koostoimet taotlevate meetmete ratsionaliseerimisest ja teisest küljest Brüsselis hoonete ja inimeste turvalisust tagavale ettevõtjale lepingu ja tingimuste mittetäitmisest tulenevate trahvide määramisest. See summa võimaldas katta kulud, mis tulenesid akrediteerimise ja vastuvõtuga liituvate ülesannete parlamendi koosseisuliste töötajate kätte andmise viibimisest seoses asjaomaste ametikohtade täitmisel esinenud probleemidega.

320

Eksperdiarvamuste hankimine

2 492 196

24,72 %

Eksperdiarvamuste jaoks vahendite eraldamisel kohtleb komisjonide esimeeste konverents nii poliitilistel kui ka praktilistel põhjustel ajutisi komisjone alaliste komisjonidega samal viisil. Nende tegelikku vajadust eksperdiarvamuste järele ja vahel ka nende arutelude ajakava on siiski keerulisem ennustada. Alatäitmine 2011. aastal on seotud kahe ajutise komisjoniga. Esiteks lõpetati nende tegevus pooleaasta pealt, kuigi eksperdiarvamuste jaoks nähti ette summa kogu aasta jaoks, teiseks taotlesid nad parlamendilt harva hüvitist, isegi kui nad eksperte kutsusid jne. Lisaks tähendas poliitiline surve tulemuste saavutamiseks seda, et pikki pakkumismenetlusi ei saanud korraldada.

H.   Ümberpaigutamised

| 17. | Eelarveaasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 24 ja 43 alusel (7) heaks üheksa C ümberpaigutamist. Need hõlmasid kokku 62 104 026 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 3,7 % (2010. aastal 13 ümberpaigutamist, mis moodustasid lõplikest assigneeringutest 5,2 %). President kiitis finantsmääruse artikli 22 lõike 1 alusel (8) heaks üheksa P ümberpaigutamist kogusummas 11 799 520 eurot, mis moodustas 0,7 % lõplikest assigneeringutest (2010. aastal kuus ümberpaigutamist, mis moodustasid 0,2 % lõplikest assigneeringutest). Järgnevalt esitatud tabelites on toodud ümberpaigutamiste jaotus õigusliku aluse ja eesmärgi järgi. |
| --- | --- |

17.

Eelarveaasta jooksul kiideti finantsmääruse artiklite 24 ja 43 alusel (7) heaks üheksa C ümberpaigutamist. Need hõlmasid kokku 62 104 026 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 3,7 % (2010. aastal 13 ümberpaigutamist, mis moodustasid lõplikest assigneeringutest 5,2 %). President kiitis finantsmääruse artikli 22 lõike 1 alusel (8) heaks üheksa P ümberpaigutamist kogusummas 11 799 520 eurot, mis moodustas 0,7 % lõplikest assigneeringutest (2010. aastal kuus ümberpaigutamist, mis moodustasid 0,2 % lõplikest assigneeringutest). Järgnevalt esitatud tabelites on toodud ümberpaigutamiste jaotus õigusliku aluse ja eesmärgi järgi.

| 18. | Kokkuvõttes tehti 2011. aastal 18 C ja P ümberpaigutamist kogusummas 73 903 546 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 4,4 % (2010. aastal 19 ümberpaigutamist kogusummas 88 284 059 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,5 %).

  Tabel 5


  Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi








  Ümberpaigutamiste arv | Ümberpaigutatud summa (eurodes) | Osakaal lõplikest assigneeringutest |
| --- | --- | --- | --- |
| C ümberpaigutamised (artiklid 24 ja 43) |
| 9 C ümberpaigutamist | 62 104 026 | 3,7 % |
| P ümberpaigutamised (artikli 22 lõige 1) |
| 9 P ümberpaigutamist | 11 799 520 | 0,7 % |
| C+P ümberpaigutamised | 73 903 546 | 4,4 % |

18.

Kokkuvõttes tehti 2011. aastal 18 C ja P ümberpaigutamist kogusummas 73 903 546 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 4,4 % (2010. aastal 19 ümberpaigutamist kogusummas 88 284 059 eurot, mis moodustas lõplikest assigneeringutest 5,5 %).

Tabel 5

Ümberpaigutamised õigusliku aluse järgi

Ümberpaigutamiste arv

Ümberpaigutatud summa (eurodes)

Osakaal lõplikest assigneeringutest

C ümberpaigutamised (artiklid 24 ja 43)

9 C ümberpaigutamist

62 104 026

3,7 %

P ümberpaigutamised (artikli 22 lõige 1)

9 P ümberpaigutamist

11 799 520

0,7 %

C+P ümberpaigutamised

73 903 546

4,4 %

Tabel 6

C ümberpaigutamiste analüüs sihtridade kaupa

| (eurodes) |
| --- |
| Sihtrida | Ümberpaigutamine | Ümberpaigutatud summa |
| 1200 | Töötasu ja hüvitised | C1 | 714 026 |
| 1420 | Sisseostetavad teenused | C6 | 800 000 |
| 2003 | Kinnisvara soetamine | C7 | 23 190 000 |
| C9 | 15 000 000 |
| 2007 | Teenistusruumide sisustamine | C2 | 2 500 000 |
| 2100 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara | C4 | 900 000 |
| 2102 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused | C4 | 2 500 000 |
| C8 | 3 200 000 |
| 2320 | Õigusabikulud ja kahjutasud | C5 | 100 000 |
| 4220 | Parlamendiliikmete assisteerimine | C3 | 13 200 000 |
| Kokku | 62 104 026 |

(eurodes)

Sihtrida

Ümberpaigutamine

Ümberpaigutatud summa

1200

Töötasu ja hüvitised

C1

714 026

1420

Sisseostetavad teenused

C6

800 000

2003

Kinnisvara soetamine

C7

23 190 000

C9

15 000 000

2007

Teenistusruumide sisustamine

C2

2 500 000

2100

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara

C4

900 000

2102

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused

C4

2 500 000

C8

3 200 000

2320

Õigusabikulud ja kahjutasud

C5

100 000

4220

Parlamendiliikmete assisteerimine

C3

13 200 000

Kokku

62 104 026

Tabel 7

C ümberpaigutamiste analüüs kulukategooria ja eesmärgi kaupa

| Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa (eurodes) | Osakaal |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinnisvarapoliitika | Euroopa Ajaloo Maja (C2) | 2 500 000 | 4 % |
| Montoyer 70 hoone Brüsselis ja B-hoone Strasbourgis (C7) | 23 190 000 | 37 % |
| TREBEL hoone (C9) | 15 000 000 | 24 % |
| Kinnisvarapoliitika kokku | 40 690 000 | 66 % |
| IT | Infrastruktuuriprojektide lisakulud (C8) | 3 200 000 | 5 % |
| Infotehnoloogilise liikuvuse projekt, keskpika tähtajaga IKT strateegia, 2011. aasta IT kava (C4) | 3 400 000 | 5 % |
| IT kokku | 6 600 000 | 11 % |
| Töötajad | Ametikohtade loetelu (C1) | 714 026 | 1 % |
| Töötajad kokku | 714 026 | 1 % |
| Mitmekeelsus | Nõudluse suurenemine tõlketeenuse järele (C6) | 800 000 | 1 % |
| Mitmekeelsus kokku | 800 000 | 1 % |
| Parlamendiliikmed | Parlamendiliikmete assistentide hüvitis (C3) | 13 200 000 | 21,3 % |
| Parlamendiliikmed kokku | 13 200 000 | 21,3 % |
| Muud halduskulud | Õigusabikulude katmiseks – nt Strasbourgi hoone laega seotud õnnetus (C5) | 100 000 | 0,2 % |
| Muud halduskulud kokku | 100 000 | 0,2 % |
| Kõik kokku | 62 104 026 | 100 % |

Ümberpaigutamise sihiks olev kulukategooria

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa (eurodes)

Osakaal

Kinnisvarapoliitika

Euroopa Ajaloo Maja (C2)

2 500 000

4 %

Montoyer 70 hoone Brüsselis ja B-hoone Strasbourgis (C7)

23 190 000

37 %

TREBEL hoone (C9)

15 000 000

24 %

Kinnisvarapoliitika kokku

40 690 000

66 %

IT

Infrastruktuuriprojektide lisakulud (C8)

3 200 000

5 %

Infotehnoloogilise liikuvuse projekt, keskpika tähtajaga IKT strateegia, 2011. aasta IT kava (C4)

3 400 000

5 %

IT kokku

6 600 000

11 %

Töötajad

Ametikohtade loetelu (C1)

714 026

1 %

Töötajad kokku

714 026

1 %

Mitmekeelsus

Nõudluse suurenemine tõlketeenuse järele (C6)

800 000

1 %

Mitmekeelsus kokku

800 000

1 %

Parlamendiliikmed

Parlamendiliikmete assistentide hüvitis (C3)

13 200 000

21,3 %

Parlamendiliikmed kokku

13 200 000

21,3 %

Muud halduskulud

Õigusabikulude katmiseks – nt Strasbourgi hoone laega seotud õnnetus (C5)

100 000

0,2 %

Muud halduskulud kokku

100 000

0,2 %

Kõik kokku

62 104 026

100 %

H.1.   Ümberpaigutamised määratlemata otstarbega assigneeringutest

| 19. | Selles osas käsitletakse peatüki 10 0 „Määratlemata otstarbega assigneeringud” ja peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” assigneeringute kasutamist. Neile jaotises 10 „Muud kulud” sisalduvatele peatükkidele viidatakse käesolevas aruandes edaspidi kui „määratlemata otstarbega assigneeringutele”. Jaotis 10 „Muud kulud” oli ümberpaigutatud assigneeringute peamiseks allikaks: 54 % ümberpaigutamistest kogusummas 33 814 026 eurot pärines selles rubriigist. |
| --- | --- |

19.

Selles osas käsitletakse peatüki 10 0 „Määratlemata otstarbega assigneeringud” ja peatüki 10 1 „Ettenägematute kulude reserv” assigneeringute kasutamist. Neile jaotises 10 „Muud kulud” sisalduvatele peatükkidele viidatakse käesolevas aruandes edaspidi kui „määratlemata otstarbega assigneeringutele”. Jaotis 10 „Muud kulud” oli ümberpaigutatud assigneeringute peamiseks allikaks: 54 % ümberpaigutamistest kogusummas 33 814 026 eurot pärines selles rubriigist.

| 20. | Sellest summast paigutati ümber kokku 15 600 000 eurot kinnisvarapoliitika jaoks, 714 026 eurot töötajate jaoks, 13 200 000 eurot parlamendiliikmete jaoks, 800 000 eurot mitmekeelsuse jaoks, 3 400 000 eurot IT jaoks ja 100 000 eurot halduslikel eesmärkidel. Järgnevas tabelis on esitatud teave määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärgi kohta.

  Tabel 8


  Määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärk










  (eurodes) |
| --- | --- |
| Lähteartikkel | Sihtrida | Ümber-paigutamine | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa |
| peatükk 10 0 | 2007 | C2 | Reservi vabastamine Euroopa Ajaloo Maja kulude jaoks pärast aruande esitamist | 2 500 000 |
| peatükk 10 1 | 2003 | C7 | Reservi vabastamine ja ümberpaigutamine punktist 1200„Töötasu ja hüvitised” Brüsselis asuva Montoyer 70 hoone ja Strasbourgis asuva B-hoone soetamiseks | 13 100 000 |
| Kinnisvarapoliitika kokku | 15 600 000 |
| peatükk 10 0 | 1200 | C1 | Reservi vabastamine seoses 30 ametikohaga (lepinguliste töötajate ümberpaigutamine) | 714 026 |
| Töötajad kokku | 714 026 |
| peatükk 10 0 | 4220 | C3 | Reservi vabastamine parlamendiliikmete assistentide kulude jaoks | 13 200 000 |
| Parlamendiliikmed kokku | 13 200 000 |
| peatükk 10 1 | 1420 | C6 | Reservi vabastamine välistõlke jaoks ja tõlketellimuste suurenemine | 800 000 |
| Mitmekeelsusega seotud kulud kokku | 800 000 |
| peatükk 10 0 | 2100 | C4 | Reservi vabastamine, et katta infotehnoloogilise liikuvuse projektiga seotud kulud (investeeringud + teenuste pakkumine) | 900 000 |
| 2102 | C4 | Reservi vabastamine, et katta infotehnoloogilise liikuvuse projektiga seotud kulud (investeeringud + teenuste pakkumine) | 2 500 000 |
| IT kokku | 3 400 000 |
| peatükk 10 1 | 2320 | C5 | Reservi vabastamine ettenägematute õigusabikulude katmiseks | 100 000 |
| Haldus kokku | 100 000 |
| Kõik kokku | 33 814 026 |

20.

Sellest summast paigutati ümber kokku 15 600 000 eurot kinnisvarapoliitika jaoks, 714 026 eurot töötajate jaoks, 13 200 000 eurot parlamendiliikmete jaoks, 800 000 eurot mitmekeelsuse jaoks, 3 400 000 eurot IT jaoks ja 100 000 eurot halduslikel eesmärkidel. Järgnevas tabelis on esitatud teave määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärgi kohta.

Tabel 8

Määratlemata otstarbega assigneeringutest tehtud ümberpaigutamiste eesmärk

(eurodes)

Lähteartikkel

Sihtrida

Ümber-paigutamine

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa

peatükk 10 0

2007

C2

Reservi vabastamine Euroopa Ajaloo Maja kulude jaoks pärast aruande esitamist

2 500 000

peatükk 10 1

2003

C7

Reservi vabastamine ja ümberpaigutamine punktist 1200„Töötasu ja hüvitised” Brüsselis asuva Montoyer 70 hoone ja Strasbourgis asuva B-hoone soetamiseks

13 100 000

Kinnisvarapoliitika kokku

15 600 000

peatükk 10 0

1200

C1

Reservi vabastamine seoses 30 ametikohaga (lepinguliste töötajate ümberpaigutamine)

714 026

Töötajad kokku

714 026

peatükk 10 0

4220

C3

Reservi vabastamine parlamendiliikmete assistentide kulude jaoks

13 200 000

Parlamendiliikmed kokku

13 200 000

peatükk 10 1

1420

C6

Reservi vabastamine välistõlke jaoks ja tõlketellimuste suurenemine

800 000

Mitmekeelsusega seotud kulud kokku

800 000

peatükk 10 0

2100

C4

Reservi vabastamine, et katta infotehnoloogilise liikuvuse projektiga seotud kulud (investeeringud + teenuste pakkumine)

900 000

2102

C4

Reservi vabastamine, et katta infotehnoloogilise liikuvuse projektiga seotud kulud (investeeringud + teenuste pakkumine)

2 500 000

IT kokku

3 400 000

peatükk 10 1

2320

C5

Reservi vabastamine ettenägematute õigusabikulude katmiseks

100 000

Haldus kokku

100 000

Kõik kokku

33 814 026

H.2.   Ümberpaigutamised muudest allikatest

| 21. | Selles osas käsitletakse muudest allikatest kui jaotisest 1 0 „Muud kulud” pärinevaid ümberpaigutamisi. Muudest jaotistest paigutati ümber 28 290 000 eurot. Need ümberpaigutamised olid peamiselt seotud kinnisvarapoliitikaga (89 %), millele järgnesid ITga (11 %) seotud ümberpaigutamised. Nende ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 9. |
| --- | --- |

21.

Selles osas käsitletakse muudest allikatest kui jaotisest 1 0 „Muud kulud” pärinevaid ümberpaigutamisi. Muudest jaotistest paigutati ümber 28 290 000 eurot. Need ümberpaigutamised olid peamiselt seotud kinnisvarapoliitikaga (89 %), millele järgnesid ITga (11 %) seotud ümberpaigutamised. Nende ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 9.

| 22. | P ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 10.

  Tabel 9


  Muudest allikatest kui määratlemata otstarbega assigneeringutest pärinevate C ümberpaigutamiste päritolu









  (eurodes) |
| --- | --- |
| Lähterida | Ümberpaigutamine | Eesmärk | Ümberpaigutatud summa |
| 1200 | C7 | Reservi vabastamine ja ümberpaigutamine punktist 1200„Töötasu ja hüvitised” Brüsselis asuva Montoyer 70 hoone ja Strasbourgis asuva B-hoone soetamiseks | 10 090 000 |
| 2350 | C8 | Telekommunikatsiooni ja Euroopa Liidu Teataja jaoks ette nähtud assigneeringute ümberpaigutamine, et katta mitmesuguste infrastruktuuriprojektide [info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, Brüsseli andmekeskus jne] kulud | 3 094 400 |
| 3240 | 105 600 |
| 1004 | C9 | TREBEL hoone soetamise osamakse katmiseks | 2 000 000 |
| 1005 | 2 000 000 |
| 1010 | 2 000 000 |
| 1200 | 7 000 000 |
| 1204 | 2 000 000 |
| Kokku | 28 290 000 |

22.

P ümberpaigutamiste ülevaade on esitatud tabelis 10.

Tabel 9

Muudest allikatest kui määratlemata otstarbega assigneeringutest pärinevate C ümberpaigutamiste päritolu

(eurodes)

Lähterida

Ümberpaigutamine

Eesmärk

Ümberpaigutatud summa

1200

C7

Reservi vabastamine ja ümberpaigutamine punktist 1200„Töötasu ja hüvitised” Brüsselis asuva Montoyer 70 hoone ja Strasbourgis asuva B-hoone soetamiseks

10 090 000

2350

C8

Telekommunikatsiooni ja Euroopa Liidu Teataja jaoks ette nähtud assigneeringute ümberpaigutamine, et katta mitmesuguste infrastruktuuriprojektide [info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, Brüsseli andmekeskus jne] kulud

3 094 400

3240

105 600

1004

C9

TREBEL hoone soetamise osamakse katmiseks

2 000 000

1005

2 000 000

1010

2 000 000

1200

7 000 000

1204

2 000 000

Kokku

28 290 000

Tabel 10

P ümberpaigutamiste eesmärk

| (eurodes) |
| --- |
| Sihtrida | Ümberpaigutamine | Kirjeldus | Ümberpaigutatud summa |
| 1000 | „Palgad ja hüvitised” |

(eurodes)

Sihtrida

Ümberpaigutamine

Kirjeldus

Ümberpaigutatud summa

1000

„Palgad ja hüvitised”

P7

Assigneeringud paigutati ümber kahel põhjusel. Esiteks oli 2011. aasta palkadele tõenäoliselt kohaldatav indekseerimine oodatust veidi kõrgem. Teiseks vajati assigneeringuid selleks, et katta Lissaboni lepingust tuleneva 18 uue parlamendiliikme võimalikud detsembrikuu palgad.

360 000

| 1033 | „Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem” |
| --- | --- |

1033

„Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem”

P8

Assigneeringute ümberpaigutus selleks, et oleks võimalik maksta Euroopa Parlamendi sissemaksed aasta lõpuni. 2011. aastal on Euroopa Parlament kohustatud maksma ka 2/3 parlamendiliikmete vabatahtliku pensioniskeemi sissemaksest seoses parlamendiliikmete maksmata jäänud sissemaksete tagasinõudmise tõttu.

11 000

| 2003 | „Kinnisvara soetamine” |
| --- | --- |

2003

„Kinnisvara soetamine”

P9

Assigneeringute ümberpaigutus selleks, et oleks võimalik eelarvest nõuetekohaselt katta Sofias asuva Euroopa Maja soetamisega seotud lepingu vajadused pärast aasta lõppu.

8 222 520

| 2102 | „Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” |
| --- | --- |

2102

„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused”

P2

Assigneeringute ümberpaigutus, et tagada põhifunktsioonide täitmise jätkumine asjakohasel tasemel.

758 000

P5

Kulude alahindamine, assigneeringute ümberpaigutamine selleks, et katta Streamline’i ja NAP kasutajatoega seotud täiendavad kulud.

188 000

| 3241 | „Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded” |
| --- | --- |

3241

„Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded”

P1

Ümberpaigutamine selleks, et katta kulud, mis tulenevad siseveebi valdkonnas arendatavatest või uuesti tärkavatestprojektidest, uus lähenemine dokumentide indekseerimise allhangetele ja infolehtede avaldamisega seotud eeldatust kõrgemad kulud.

800 000

P6

Assigneeringuid oli vaja suurendada, et võimaldada siseveebi programmi ja paberivaba programmi jätkamist.

600 000

| 3243 | „Külastajatekeskus” |
| --- | --- |

3243

„Külastajatekeskus”

P3

Assigneeringute ümberpaigutamine, et tagada selliste kulude rahastamine, mida ei olnud 2011. aasta eelarve koostamisel võimalik ette näha, eelkõige teatavate kaupade/teenuste ostud ja lepingulised kohustused.

600 000

| 3245 | „Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine” |
| --- | --- |

3245

„Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine”

P4

Assigneeringute ümberpaigutamine selleks, et korraldada inimõiguste konverents – Sahharovi võrgustik. Seda üritust ei olnud 2011. aasta eelarves ette nähtud.

260 000

Kokku

11 799 520

II.   FINANTSJUHTIMINE PEATÜKKIDE LÕIKES

| 23. | Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutusi assigneeringute kasutamises eelnenud eelarveaastaga võrreldes. Nelja peatüki assigneeringud moodustasid assigneeringute kogumahust 70 %. Need on: peatükk 10„Institutsiooni liikmed”, peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”. |
| --- | --- |

23.

Käesolevas osas käsitletakse assigneeringute kasutamist eelarvepeatükkide lõikes, nende osakaalu üldeelarves ning muutusi assigneeringute kasutamises eelnenud eelarveaastaga võrreldes. Nelja peatüki assigneeringud moodustasid assigneeringute kogumahust 70 %. Need on: peatükk 10„Institutsiooni liikmed”, peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”, peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud” ning peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”.

| 24. | Tabelis 11 on esitatud 2011. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute jaotus peatükkide lõikes 2010. aastaga võrreldes. Joonistel 2 ja 3 on muutused esitatud graafiliselt.

  Tabel 11


  Kulukohustustega seotud assigneeringud 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes











  Peatükk | Rubriik | 2011
  (eurodes) | 2010
  (eurodes) | Muutus
  (eurodes) | Muutus % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 10 | Institutsiooni liikmed | 195 411 480 | 207 680 220 | –12 268 740 | –6 % |
| 12 | Ametnikud ja ajutised töötajad | 540 454 419 | 532 628 082 | 7 826 337 | 1 % |
| 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | 118 800 097 | 106 585 463 | 12 214 634 | 11 % |
| 16 | Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud | 14 489 624 | 13 339 919 | 1 149 705 | 9 % |
| Jaotis 1 – Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud | 869 155 619 | 860 233 684 | 8 921 935 | 1 % |
| 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | 195 529 891 | 186 396 513 | 9 133 378 | 5 % |
| 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | 117 290 772 | 137 467 641 | –20 176 869 | –15 % |
| 23 | Jooksvad halduskulud | 9 652 197 | 10 373 435 | – 721 238 | –7 % |
| Jaotis 2 – Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud | 322 472 860 | 334 237 589 | –11 764 729 | –4 % |
| 30 | Koosolekud ja konverentsid | 32 807 760 | 30 180 428 | 2 627 332 | 9 % |
| 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | 92 059 312 | 97 821 408 | –5 762 096 | –6 % |
| Jaotis 3 – Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud | 124 867 072 | 128 001 836 | –3 134 764 | –2 % |
| 40 | Teatavate institutsioonide ja organite kulud | 83 078 152 | 76 088 322 | 6 989 831 | 9 % |
| 42 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | 170 564 354 | 153 418 841 | 17 145 513 | 11 % |
| 44 | Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus | 340 000 | 310 000 | 30 000 | 10 % |
| Jaotis 4 – Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud | 253 982 506 | 229 817 163 | 24 165 344 | 11 % |
| Jaotis 10 — Muud kulud | 0 | 0 | 0 | — |
| Kokku | 1 570 478 058 | 1 552 290 272 | 18 187 786 | 1 % |

24.

Tabelis 11 on esitatud 2011. aastal kulukohustustega seotud assigneeringute jaotus peatükkide lõikes 2010. aastaga võrreldes. Joonistel 2 ja 3 on muutused esitatud graafiliselt.

Tabel 11

Kulukohustustega seotud assigneeringud 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes

Peatükk

Rubriik

2011

(eurodes)

2010

(eurodes)

Muutus

(eurodes)

Muutus %

10

Institutsiooni liikmed

195 411 480

207 680 220

–12 268 740

–6 %

12

Ametnikud ja ajutised töötajad

540 454 419

532 628 082

7 826 337

1 %

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

118 800 097

106 585 463

12 214 634

11 %

16

Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud

14 489 624

13 339 919

1 149 705

9 %

Jaotis 1 – Institutsiooni heaks töötavate isikute kulud

869 155 619

860 233 684

8 921 935

1 %

20

Hooned ja nendega seotud kulud

195 529 891

186 396 513

9 133 378

5 %

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

117 290 772

137 467 641

–20 176 869

–15 %

23

Jooksvad halduskulud

9 652 197

10 373 435

– 721 238

–7 %

Jaotis 2 – Hooned, mööbel, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud

322 472 860

334 237 589

–11 764 729

–4 %

30

Koosolekud ja konverentsid

32 807 760

30 180 428

2 627 332

9 %

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

92 059 312

97 821 408

–5 762 096

–6 %

Jaotis 3 – Institutsiooni üldiste ülesannete täitmise kulud

124 867 072

128 001 836

–3 134 764

–2 %

40

Teatavate institutsioonide ja organite kulud

83 078 152

76 088 322

6 989 831

9 %

42

Parlamendiliikmete assistentide kulud

170 564 354

153 418 841

17 145 513

11 %

44

Parlamendiliikmete ja endiste parlamendiliikmete koosolekud ja muu tegevus

340 000

310 000

30 000

10 %

Jaotis 4 – Institutsiooni eriülesannete täitmise kulud

253 982 506

229 817 163

24 165 344

11 %

Jaotis 10 — Muud kulud

0

0

0

—

Kokku

1 570 478 058

1 552 290 272

18 187 786

1 %

Joonis 2

2011. aasta kulutuste jaotus peatükkide lõikes

Image

Joonis 3

Kulukohustustega seotud assigneeringute muutumine 2010. ja 2011. aasta võrdluses peatükkide lõikes

Image

A.   Peatükk 10„Institutsiooni liikmed”

| 25. | Parlamendiliikmetega seotud kulud (mis moodustasid 2011. aasta kogukuludest 12 %) vähenesid 2010. aastaga võrreldes 12 miljoni euro võrra (6 %). Kulude vähenemine selles peatükis tulenes muu hulgas punkti 1004„Tavalised reisikulud” kulude vähenemisest (– 7 %) ja punkti 1020"Üleminekuhüvitised” kulude vähenemisest (– 88 %). |
| --- | --- |

25.

Parlamendiliikmetega seotud kulud (mis moodustasid 2011. aasta kogukuludest 12 %) vähenesid 2010. aastaga võrreldes 12 miljoni euro võrra (6 %). Kulude vähenemine selles peatükis tulenes muu hulgas punkti 1004„Tavalised reisikulud” kulude vähenemisest (– 7 %) ja punkti 1020"Üleminekuhüvitised” kulude vähenemisest (– 88 %).

| 26. | Umbes 5 % selle peatüki assigneeringutest tühistati. Tühistamised tulenesid peamiselt asjaolust, et 2011. aasta esialgne eelarvestus koostati 2010. aasta alguses, mil Euroopa Parlamendi liikmete uue põhimääruse kohaldamise mõju ei olnud veel teada. |
| --- | --- |

26.

Umbes 5 % selle peatüki assigneeringutest tühistati. Tühistamised tulenesid peamiselt asjaolust, et 2011. aasta esialgne eelarvestus koostati 2010. aasta alguses, mil Euroopa Parlamendi liikmete uue põhimääruse kohaldamise mõju ei olnud veel teada.

| 27. | Punkti 1000„Palgad” kulukohustused olid 67 373 854 eurot (34 % peatüki 10 kulukohustustest), samal ajal kui punkti 1004„Tavalised reisikulud” kulukohustused olid 69 748 957 eurot (36 % peatüki 10 kulukohustustest). Viimasest kaetakse reisi- ja elamiskulud seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude ametireisidega. |
| --- | --- |

27.

Punkti 1000„Palgad” kulukohustused olid 67 373 854 eurot (34 % peatüki 10 kulukohustustest), samal ajal kui punkti 1004„Tavalised reisikulud” kulukohustused olid 69 748 957 eurot (36 % peatüki 10 kulukohustustest). Viimasest kaetakse reisi- ja elamiskulud seoses töökohta ja sealt tagasi sõitmise ning muude ametireisidega.

| 28. | 2011. aastal (9) tegid parlamendiliikmed kokku 17 572 sõitu Strasbourgi ja Brüsselisse, et osaleda osaistungjärkudel, 31 222 sõitu Brüsselisse, et osaleda komisjonide koosolekutel, ja 2 378 sõitu Brüsselisse, et osaleda fraktsioonide koosolekutel (10). Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljapoole tehti sõite järgmiselt: 1 160 sõitu komisjonide koosolekutele, 1 671 sõitu fraktsioonide koosolekutele ja 1 413 sõitu parlamendi delegatsioonide koosolekutele. |
| --- | --- |

28.

2011. aastal (9) tegid parlamendiliikmed kokku 17 572 sõitu Strasbourgi ja Brüsselisse, et osaleda osaistungjärkudel, 31 222 sõitu Brüsselisse, et osaleda komisjonide koosolekutel, ja 2 378 sõitu Brüsselisse, et osaleda fraktsioonide koosolekutel (10). Euroopa Parlamendi tavapärastest töökohtadest väljapoole tehti sõite järgmiselt: 1 160 sõitu komisjonide koosolekutele, 1 671 sõitu fraktsioonide koosolekutele ja 1 413 sõitu parlamendi delegatsioonide koosolekutele.

| 29. | Punkti 1006„Üldkulude hüvitis” kulukohustused olid kokku 37 843 364 eurot (19 % peatüki 1 0 kulukohustustest). Asjaomane summa on ette nähtud parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevate kulude katmiseks. Igakuine hüvitis parlamendiliikme kohta on 4 299 eurot. |
| --- | --- |

29.

Punkti 1006„Üldkulude hüvitis” kulukohustused olid kokku 37 843 364 eurot (19 % peatüki 1 0 kulukohustustest). Asjaomane summa on ette nähtud parlamendiliikmete tööülesannetest tulenevate kulude katmiseks. Igakuine hüvitis parlamendiliikme kohta on 4 299 eurot.

B.   Peatükk 12„Ametnikud ja ajutised töötajad”

| 30. | See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 34 % ja moodustas seega kogukulust suurima osa. Eelnenud aastaga võrreldes suurenesid kulud 1 %. Selle tingis peamiselt kulude suurenemine (+ 2 %) punktis 1200„Töötasu ja hüvitised”. |
| --- | --- |

30.

See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 34 % ja moodustas seega kogukulust suurima osa. Eelnenud aastaga võrreldes suurenesid kulud 1 %. Selle tingis peamiselt kulude suurenemine (+ 2 %) punktis 1200„Töötasu ja hüvitised”.

| 31. | Punkt 1200„Töötasu ja hüvitised” moodustas peatüki 12 kuludest ligikaudu 99 % ja selle punkti kulukohustused olid kokku 535 880 699 eurot. Aasta lõpuks asjaomasele eelarvereale alles jäänud assigneeringud olid ette nähtud töötasude iga-aastase korrigeerimisega seotud makseks, mille kohta ei ole aga nõukogu seni veel otsust teinud. Kui jätta kõrvale iga-aastane korrigeerimine, suurenesid kulud 2010. aastaga võrreldes + 4,62 %. Punktis 1200 tekkis 2011. aastal ülejääk ja seda kasutati seetõttu lähtereana mitmeteks eelarveaasta jooksul tehtud assigneeringute ümberpaigutamiseks. |
| --- | --- |

31.

Punkt 1200„Töötasu ja hüvitised” moodustas peatüki 12 kuludest ligikaudu 99 % ja selle punkti kulukohustused olid kokku 535 880 699 eurot. Aasta lõpuks asjaomasele eelarvereale alles jäänud assigneeringud olid ette nähtud töötasude iga-aastase korrigeerimisega seotud makseks, mille kohta ei ole aga nõukogu seni veel otsust teinud. Kui jätta kõrvale iga-aastane korrigeerimine, suurenesid kulud 2010. aastaga võrreldes + 4,62 %. Punktis 1200 tekkis 2011. aastal ülejääk ja seda kasutati seetõttu lähtereana mitmeteks eelarveaasta jooksul tehtud assigneeringute ümberpaigutamiseks.

| 32. | 2011. aastal võeti tööle 321 ametnikku ja ajutist töötajat peasekretariaati, 77 ajutist töötajat fraktsioonidesse ja 395 töötajat parlamendiliikme registreeritud assistendina. Parlamendis töötas 31. detsembri 2011. aasta seisuga kokku 5 778 ametnikku ja ajutist töötajat. Neist 5 031 töötas peasekretariaadis ja 747 fraktsioonides. |
| --- | --- |

32.

2011. aastal võeti tööle 321 ametnikku ja ajutist töötajat peasekretariaati, 77 ajutist töötajat fraktsioonidesse ja 395 töötajat parlamendiliikme registreeritud assistendina. Parlamendis töötas 31. detsembri 2011. aasta seisuga kokku 5 778 ametnikku ja ajutist töötajat. Neist 5 031 töötas peasekretariaadis ja 747 fraktsioonides.

| 33. | 31. detsembri 2011. aasta seisuga olid 25 % osakonnajuhatajatest, 31 % direktoritest ja 45 % peadirektoritest naised. Järgneval joonisel on kujutatud töötajaskonna sooline jaotus tegevusüksuste lõikes.

  Joonis 4


  Peasekretariaadi sooline jaotus |
| --- | --- |

33.

31. detsembri 2011. aasta seisuga olid 25 % osakonnajuhatajatest, 31 % direktoritest ja 45 % peadirektoritest naised. Järgneval joonisel on kujutatud töötajaskonna sooline jaotus tegevusüksuste lõikes.

Joonis 4

Peasekretariaadi sooline jaotus

Image

C.   Peatükk 14„Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused”

| 34. | See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 8 %. 11 % suurenemise võrreldes 2010. aastaga põhjustasid punkti 1400„Muud teenistujad” 21 % suuremad kulud ja artikli 142„Sisseostetavad teenused” 22 % suuremad kulud. Umbes 48 % peatüki 14 assigneeringutest eraldati punktile 1402„Tõlgid” ja 26 % punktile 1400„Muud teenistujad”. |
| --- | --- |

34.

See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 8 %. 11 % suurenemise võrreldes 2010. aastaga põhjustasid punkti 1400„Muud teenistujad” 21 % suuremad kulud ja artikli 142„Sisseostetavad teenused” 22 % suuremad kulud. Umbes 48 % peatüki 14 assigneeringutest eraldati punktile 1402„Tõlgid” ja 26 % punktile 1400„Muud teenistujad”.

| 35. | Punkti 1402„Tõlgid” kulukohustused olid kokku 56 964 283,06 eurot ja need hõlmasid institutsioonidevahelise koostöö raames (eelkõige) Euroopa Parlamendi või muude institutsioonide, kes võivad kasutada Euroopa Parlamendi tõlke (ametnikke või ajutisi teenistujaid), korraldatud koosolekutel rakendatavate abitõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha. |
| --- | --- |

35.

Punkti 1402„Tõlgid” kulukohustused olid kokku 56 964 283,06 eurot ja need hõlmasid institutsioonidevahelise koostöö raames (eelkõige) Euroopa Parlamendi või muude institutsioonide, kes võivad kasutada Euroopa Parlamendi tõlke (ametnikke või ajutisi teenistujaid), korraldatud koosolekutel rakendatavate abitõlkide tasusid, sotsiaalkindlustusmakseid, sõidukulusid ja päevaraha.

| 36. | Parlamendi tõlgid ja abitõlgid tegid 2011. aastal 110 098 tõlketööpäeva (2010. aastal 109 256 päeva) ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (11) sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused tagavad suulise tõlke (0,4 % suurenemine võrreldes 2010. aastaga). Parlamendi tõlgid töötasid 53 325 päeva (1,8 % rohkem kui 2010. aastal) ja abitõlgid 56 773 päeva (0,9 % vähem võrreldes 2010. aastaga). |
| --- | --- |

36.

Parlamendi tõlgid ja abitõlgid tegid 2011. aastal 110 098 tõlketööpäeva (2010. aastal 109 256 päeva) ning osutasid teenust nii parlamendile kui ka teistele institutsioonidele (11) sellistel puhkudel, kus parlamendi teenistused tagavad suulise tõlke (0,4 % suurenemine võrreldes 2010. aastaga). Parlamendi tõlgid töötasid 53 325 päeva (1,8 % rohkem kui 2010. aastal) ja abitõlgid 56 773 päeva (0,9 % vähem võrreldes 2010. aastaga).

| 37. | Punkti 1400„Muud teenistujad” kulukohustuste summa oli 30 538 391 eurot. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate, kohalike töötajate ja erinõunike töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud. Parlamendis töötas 31. detsembri 2011. aasta seisuga 727 lepingulist teenistujat. Lepinguliste teenistujate jaotumine tegevusüksuste lõikes on esitatud joonisel 5.

  Joonis 5


  Lepingulised teenistujad tegevusüksuste lõikes |
| --- | --- |

37.

Punkti 1400„Muud teenistujad” kulukohustuste summa oli 30 538 391 eurot. Sellest punktist kaetakse peamiselt muude teenistujate, sealhulgas lepinguliste töötajate, kohalike töötajate ja erinõunike töötasud (sealhulgas toetused ja hüvitised), tööandja sissemaksed mitmesugustesse sotsiaalkindlustusskeemidesse ning kulud, mis tulenevad paranduskoefitsientide kohaldamisest nimetatud teenistujate töötasude suhtes, ning ajutiselt teistest asutustest tööle võetud töötajate töötasud. Parlamendis töötas 31. detsembri 2011. aasta seisuga 727 lepingulist teenistujat. Lepinguliste teenistujate jaotumine tegevusüksuste lõikes on esitatud joonisel 5.

Joonis 5

Lepingulised teenistujad tegevusüksuste lõikes

Image

D.   Peatükk 16„Institutsiooni heaks töötavate isikute muud kulud”

| 38. | Peatüki 16 kulud (mis moodustasid 2011. aasta kogukuludest 1 %) suurenesid 2010. aastaga võrreldes 1 miljoni euro (9 %) võrra. |
| --- | --- |

38.

Peatüki 16 kulud (mis moodustasid 2011. aasta kogukuludest 1 %) suurenesid 2010. aastaga võrreldes 1 miljoni euro (9 %) võrra.

| 39. | Selle peatüki kulukohustustest puudutavad 37 % punkti 1654„Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”, 27 % punkti 1612„Täiendusõpe” ning 18 % punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud”. |
| --- | --- |

39.

Selle peatüki kulukohustustest puudutavad 37 % punkti 1654„Lasteaed ja lepingulised lastesõimed”, 27 % punkti 1612„Täiendusõpe” ning 18 % punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud”.

| 40. | Parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud moodustasid punktist 1654 suurima osa. Selle punkti kulukohustused olid kokku 5 350 000 eurot ja nendest tasuti Euroopa Parlamendi osamaks lasteaia ja lepinguliste lastesõimede üldkulude katteks. |
| --- | --- |

40.

Parlamendi lasteaia ja Brüsseli peretoa välisjuhtimine ning sellega seotud kulud moodustasid punktist 1654 suurima osa. Selle punkti kulukohustused olid kokku 5 350 000 eurot ja nendest tasuti Euroopa Parlamendi osamaks lasteaia ja lepinguliste lastesõimede üldkulude katteks.

| 41. | Punkti 1612„Täiendusõpe” kulukohustused olid kokku 3 913 225 eurot ja neid kasutati kulutusteks koolitusele, mille eesmärk on täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. 2011. aastal osales parlamendisisestel keelekursustel 4 154 inimest (2010. aastal 4 757 inimest) (12) ning väljaspool töökohta toimuvatel kursustel osales veel 403 inimest (2010. aastal 392). Lisaks osales infotehnoloogiakursustel 1 478 (2010. aastal 733) ja finantskoolitusel 1 336 inimest (2010. aastal 998). Euroopa Haldusjuhtimise Kooli (European School of Administration) kursustel osales umbes 230 töötajat (2010. aastal 85). Kokku 5 244 (2010. aastal 6 853) inimest osales parlamendisisestel ja 239 (2010. aastal 198) väljaspool parlamenti toimunud koolitustel, mis ei olnud keelekursused. Punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” kulukohustused olid 2 600 000 eurot. Restoranid ja sööklad teenindasid umbes 1 554 000 ja personali pood umbes 157 000 klienti. |
| --- | --- |

41.

Punkti 1612„Täiendusõpe” kulukohustused olid kokku 3 913 225 eurot ja neid kasutati kulutusteks koolitusele, mille eesmärk on täiendada töötajate teadmisi ja oskusi ning institutsiooni töö tulemuslikkust ja tõhusust. 2011. aastal osales parlamendisisestel keelekursustel 4 154 inimest (2010. aastal 4 757 inimest) (12) ning väljaspool töökohta toimuvatel kursustel osales veel 403 inimest (2010. aastal 392). Lisaks osales infotehnoloogiakursustel 1 478 (2010. aastal 733) ja finantskoolitusel 1 336 inimest (2010. aastal 998). Euroopa Haldusjuhtimise Kooli (European School of Administration) kursustel osales umbes 230 töötajat (2010. aastal 85). Kokku 5 244 (2010. aastal 6 853) inimest osales parlamendisisestel ja 239 (2010. aastal 198) väljaspool parlamenti toimunud koolitustel, mis ei olnud keelekursused. Punkti 1652„Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud” kulukohustused olid 2 600 000 eurot. Restoranid ja sööklad teenindasid umbes 1 554 000 ja personali pood umbes 157 000 klienti.

E.   Peatükk 20„Hooned ja nendega seotud kulud”

| 42. | See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 12 % ja suurenes 2010. aastaga võrreldes 5 %. Vastukaaluks suurematele kuludele punktis 2003„Kinnisvara soetamine”, 2007„Teenistusruumide sisustamine” ning 2022„Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” olid punkti 2000„Üür”, punkti 2001„Iga-aastased liisingumaksed”, punkti 2008„Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud” ja punkti 2026„Hoonete turvalisus ja valve” kulud väiksemad. |
| --- | --- |

42.

See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 12 % ja suurenes 2010. aastaga võrreldes 5 %. Vastukaaluks suurematele kuludele punktis 2003„Kinnisvara soetamine”, 2007„Teenistusruumide sisustamine” ning 2022„Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” olid punkti 2000„Üür”, punkti 2001„Iga-aastased liisingumaksed”, punkti 2008„Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud” ja punkti 2026„Hoonete turvalisus ja valve” kulud väiksemad.

| 43. | Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 20 assigneeringute jaotus kululiikide kaupa.

  Joonis 6


  Peatüki 20 kulude jaotus |
| --- | --- |

43.

Alltoodud joonisel on kujutatud peatüki 20 assigneeringute jaotus kululiikide kaupa.

Joonis 6

Peatüki 20 kulude jaotus

Image

| 44. | Punkti 2022„Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” kulukohustused (22 % kogu peatükist) olid 43 815 033 eurot ning neid kasutati ruumide, liftide, kütte- ja kliimasüsteemide ning tulekindlate uste hooldamise, samuti värvimis- ja parandustööde jms kulude katmiseks vastavalt kehtivatele lepingutele. |
| --- | --- |

44.

Punkti 2022„Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus” kulukohustused (22 % kogu peatükist) olid 43 815 033 eurot ning neid kasutati ruumide, liftide, kütte- ja kliimasüsteemide ning tulekindlate uste hooldamise, samuti värvimis- ja parandustööde jms kulude katmiseks vastavalt kehtivatele lepingutele.

| 45. | Punkti 2026„Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused (19 % kogu peatükist) olid kokku 36 279 710 eurot ja neid kasutati eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kuludeks. 2011. aasta lõpu seisuga töötas parlamendi hoonetes kokku 876 turvatöötajat. Selles punktis 2010. aastaga võrreldes saavutatud kokkuhoid tuleneb ühest küljest turvalisusega seotud kulude ning üldise turvalisuse ja tuleohutuse koostoimet taotlevate meetmete ratsionaliseerimisest ja teisest küljest Brüsselis hoonete ja inimeste turvalisust tagavale ettevõtjale lepingu ja tingimuste mittetäitmisest tulenevate trahvide määramisest. See kokkuhoid võimaldas katta kulud, mis tulenesid akrediteerimise ja vastuvõtuga liituvate ülesannete parlamendi koosseisuliste töötajate kätte andmise viibimisest seoses asjaomaste ametikohtade täitmisel esinenud probleemidega. |
| --- | --- |

45.

Punkti 2026„Hoonete turvalisus ja valve” kulukohustused (19 % kogu peatükist) olid kokku 36 279 710 eurot ja neid kasutati eelkõige Euroopa Parlamendi kolme alalise töökoha ja infobüroode hoonete turvalisuse ja valve kuludeks. 2011. aasta lõpu seisuga töötas parlamendi hoonetes kokku 876 turvatöötajat. Selles punktis 2010. aastaga võrreldes saavutatud kokkuhoid tuleneb ühest küljest turvalisusega seotud kulude ning üldise turvalisuse ja tuleohutuse koostoimet taotlevate meetmete ratsionaliseerimisest ja teisest küljest Brüsselis hoonete ja inimeste turvalisust tagavale ettevõtjale lepingu ja tingimuste mittetäitmisest tulenevate trahvide määramisest. See kokkuhoid võimaldas katta kulud, mis tulenesid akrediteerimise ja vastuvõtuga liituvate ülesannete parlamendi koosseisuliste töötajate kätte andmise viibimisest seoses asjaomaste ametikohtade täitmisel esinenud probleemidega.

| 46. | Punkti 2003„Kinnisvara soetamine” – kuhu oli algselt tehtud märge „p.m.” – kanti assigneeringuid ümberpaigutamiste C7, C9 ja P9 abil. 15 miljoni euro suurune ülejääk asjaomasel eelarvereal tulenes mitteautomaatsest ülekandmisest ja selle osas võetakse kulukohustusi ja teostatakse makseid 2012. aastal (Trebeli hoone projekt). |
| --- | --- |

46.

Punkti 2003„Kinnisvara soetamine” – kuhu oli algselt tehtud märge „p.m.” – kanti assigneeringuid ümberpaigutamiste C7, C9 ja P9 abil. 15 miljoni euro suurune ülejääk asjaomasel eelarvereal tulenes mitteautomaatsest ülekandmisest ja selle osas võetakse kulukohustusi ja teostatakse makseid 2012. aastal (Trebeli hoone projekt).

| 47. | Punkti 2007„Teenistusruumide sisustamine” kulukohustused (12 % kogu peatükist) olid 23 514 945 eurot. Pärast 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis nõutud teabe saamist kiitis eelarvekomisjon oma 15. ja 16. märtsi 2011. aasta koosolekutel heaks Euroopa Ajaloo Maja jaoks 2,5 miljoni euro suuruse reservi vabastamise (peatükk 100). |
| --- | --- |

47.

Punkti 2007„Teenistusruumide sisustamine” kulukohustused (12 % kogu peatükist) olid 23 514 945 eurot. Pärast 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis nõutud teabe saamist kiitis eelarvekomisjon oma 15. ja 16. märtsi 2011. aasta koosolekutel heaks Euroopa Ajaloo Maja jaoks 2,5 miljoni euro suuruse reservi vabastamise (peatükk 100).

F.   Peatükk 21„Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel”

| 48. | See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 7 %. Peatüki 21 kulud vähenesid 2010. aastaga võrreldes 15 % ja seda eelkõige artikli 210„Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid” väiksemate kulude tõttu. Selle artikli kulud vähenesid 43 % (2010. aastal tehti asjaomasele artiklile kolm ümberpaigutamist kogusummas umbes 24 miljonit eurot). |
| --- | --- |

48.

See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 7 %. Peatüki 21 kulud vähenesid 2010. aastaga võrreldes 15 % ja seda eelkõige artikli 210„Arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteemid” väiksemate kulude tõttu. Selle artikli kulud vähenesid 43 % (2010. aastal tehti asjaomasele artiklile kolm ümberpaigutamist kogusummas umbes 24 miljonit eurot).

| 49. | Punkti 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” assigneeringud (51 % peatükist) suurenesid 2010. aastaga võrreldes 4,5 miljoni euro võrra ja seda seoses mitmete ümberpaigutamistega, mille eesmärk oli suurendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sisseostetavate tugiteenuste rahastamist ning jätkata juhatuse poolt 24. märtsil 2010 vastu võetud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskpika perioodi strateegia elluviimist. Punkti kulud kokku olid 60 263 388 eurot. Assigneeringut kasutati peamiselt teenindusettevõtjatelt ja andmetöötlusnõustajatelt andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks, rakendussüsteemide loomiseks ja haldamiseks, kasutajate – sealhulgas parlamendiliikmete ja fraktsioonide – abistamiseks, uuringute läbiviimiseks ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamiseks ja sisestamiseks vajalike sisseostetavate teenuste kuludeks. |
| --- | --- |

49.

Punkti 2102„Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused” assigneeringud (51 % peatükist) suurenesid 2010. aastaga võrreldes 4,5 miljoni euro võrra ja seda seoses mitmete ümberpaigutamistega, mille eesmärk oli suurendada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sisseostetavate tugiteenuste rahastamist ning jätkata juhatuse poolt 24. märtsil 2010 vastu võetud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskpika perioodi strateegia elluviimist. Punkti kulud kokku olid 60 263 388 eurot. Assigneeringut kasutati peamiselt teenindusettevõtjatelt ja andmetöötlusnõustajatelt andmetöötluskeskuse ja -võrgu tööks, rakendussüsteemide loomiseks ja haldamiseks, kasutajate – sealhulgas parlamendiliikmete ja fraktsioonide – abistamiseks, uuringute läbiviimiseks ning tehnilise dokumentatsiooni väljatöötamiseks ja sisestamiseks vajalike sisseostetavate teenuste kuludeks.

| 50. | Punkti 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” assigneeringud moodustasid 28 % peatükist21 ja asjaomase punkti kulud olid kokku 32 309 241 eurot. Nendest assigneeringutest kaeti institutsioonile seadmete ja tarkvara soetamise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse ning muude sellega seonduvate tööde kulusid. Nimetatud seadmed ja tarkvara on ette nähtud eeskätt andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade ja fraktsioonide arvutitega varustamise ning elektroonilise hääletussüsteemi jaoks. |
| --- | --- |

50.

Punkti 2100„Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara” assigneeringud moodustasid 28 % peatükist21 ja asjaomase punkti kulud olid kokku 32 309 241 eurot. Nendest assigneeringutest kaeti institutsioonile seadmete ja tarkvara soetamise, rentimise, korrashoiu ja hoolduse ning muude sellega seonduvate tööde kulusid. Nimetatud seadmed ja tarkvara on ette nähtud eeskätt andmetöötlus- ja telekommunikatsioonikeskuse süsteemide, osakondade ja fraktsioonide arvutitega varustamise ning elektroonilise hääletussüsteemi jaoks.

| 51. | Peatüki 21 kulude jaotus on esitatud alltoodud joonisel.

  Joonis 7


  Peatüki 21 kulude jaotus |
| --- | --- |

51.

Peatüki 21 kulude jaotus on esitatud alltoodud joonisel.

Joonis 7

Peatüki 21 kulude jaotus

Image

| 52. | Arvutusvõimsus ja andmetöötlusvõimsus suurenesid vaadeldaval ajal 28 %. Mälu maht oli 2010. aasta detsembris 2 314 240 GB ning 2011. aasta lõpus 4 365 713 GB. Parlamendi kesksete infotehnoloogiasüsteemide suutlikkus töödelda teatavat andmehulka teatava aja jooksul suurenes eelnenud aastaga võrreldes +12 % (laekunud taotluste arvu stabiliseerumine). Lisaks suurenes teabesüsteemide turvalisuse tagamisega seoses testitud ja võrgustikku, serveritesse, tarkvarasse ja töökohtadesse integreeritud paikade arv 73 % (2010. aasta lõpus 1 019 ja 2011. aasta lõpus 1 763) ja seda peamiselt seoses Windows 7-le üleminekuga ning WIFI ja DMZ (väliste rünnete eest kaitstud võrk) arendamisega. |
| --- | --- |

52.

Arvutusvõimsus ja andmetöötlusvõimsus suurenesid vaadeldaval ajal 28 %. Mälu maht oli 2010. aasta detsembris 2 314 240 GB ning 2011. aasta lõpus 4 365 713 GB. Parlamendi kesksete infotehnoloogiasüsteemide suutlikkus töödelda teatavat andmehulka teatava aja jooksul suurenes eelnenud aastaga võrreldes +12 % (laekunud taotluste arvu stabiliseerumine). Lisaks suurenes teabesüsteemide turvalisuse tagamisega seoses testitud ja võrgustikku, serveritesse, tarkvarasse ja töökohtadesse integreeritud paikade arv 73 % (2010. aasta lõpus 1 019 ja 2011. aasta lõpus 1 763) ja seda peamiselt seoses Windows 7-le üleminekuga ning WIFI ja DMZ (väliste rünnete eest kaitstud võrk) arendamisega.

G.   Peatükk 23„Jooksvad halduskulud”

| 53. | See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 1 %. 2011. aasta jooksul selles peatükis toimunud 7 % suurune vähenemine tulenes peamiselt artikli 235„Telekommunikatsioonid” väiksematest (– 19 %) kuludest. |
| --- | --- |

53.

See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 1 %. 2011. aasta jooksul selles peatükis toimunud 7 % suurune vähenemine tulenes peamiselt artikli 235„Telekommunikatsioonid” väiksematest (– 19 %) kuludest.

| 54. | Selle peatüki kulude jaotus oli järgmine: 48 % artiklis 235„Telekommunikatsioon”, 20 % artiklis 230„Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” ning 14 % artiklis 232„Õigusabikulud ja kahjutasud”. Ülejäänud 18 % jagunes artiklite 231„Finantskulud”, 236„Posti- ja kohaletoimetamiskulud”, 237„Kolimiskulud” ning 238„Muud halduskulud” vahel. |
| --- | --- |

54.

Selle peatüki kulude jaotus oli järgmine: 48 % artiklis 235„Telekommunikatsioon”, 20 % artiklis 230„Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad” ning 14 % artiklis 232„Õigusabikulud ja kahjutasud”. Ülejäänud 18 % jagunes artiklite 231„Finantskulud”, 236„Posti- ja kohaletoimetamiskulud”, 237„Kolimiskulud” ning 238„Muud halduskulud” vahel.

H.   Peatükk 30„Koosolekud ja konverentsid”

| 55. | See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 2 %. 2011. aasta assigneeringud olid 2010. aasta assigneeringutest 9 % suuremad. See tulenes artikli 300„Töötajate lähetuskulud” assigneeringute suurenemisest (+ 2,1 miljonit eurot). |
| --- | --- |

55.

See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 2 %. 2011. aasta assigneeringud olid 2010. aasta assigneeringutest 9 % suuremad. See tulenes artikli 300„Töötajate lähetuskulud” assigneeringute suurenemisest (+ 2,1 miljonit eurot).

| 56. | 2011. aastal tehti 34 849 lähetust (2010. aastal 33 200 lähetust), mis tähendab kokku 104 514 lähetusel oldud päeva (2010. aastal 98 629 päeva). Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme tööpaiga vahel (Brüssel: 5 954 lähetust, Strasbourg: 21 023 lähetust ja Luxembourg: 2 528 lähetust). |
| --- | --- |

56.

2011. aastal tehti 34 849 lähetust (2010. aastal 33 200 lähetust), mis tähendab kokku 104 514 lähetusel oldud päeva (2010. aastal 98 629 päeva). Enamik lähetusi oli seotud sõitudega Euroopa Parlamendi kolme tööpaiga vahel (Brüssel: 5 954 lähetust, Strasbourg: 21 023 lähetust ja Luxembourg: 2 528 lähetust).

I.   Peatükk 32“Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine”

| 57. | Selle peatüki assigneeringud hõlmasid 2011. aasta kuludest 6 %. Eelnenud aastaga võrreldes olid assigneeringud 6 % väiksemad. Umbes 30 % selle peatüki assigneeringutest puudutavad punkti 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 19 % punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud”, ning 12 % punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud”. |
| --- | --- |

57.

Selle peatüki assigneeringud hõlmasid 2011. aasta kuludest 6 %. Eelnenud aastaga võrreldes olid assigneeringud 6 % väiksemad. Umbes 30 % selle peatüki assigneeringutest puudutavad punkti 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest”, 19 % punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud”, ning 12 % punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud”.

| 58. | Kulude jaotus on esitatud alltoodud joonisel.

  Joonis 8


  Peatüki 32 kulude jaotus |
| --- | --- |

58.

Kulude jaotus on esitatud alltoodud joonisel.

Joonis 8

Peatüki 32 kulude jaotus

Image

| 59. | Punkti 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” kulukohustused olid kokku 27 197 374 eurot ja neid kasutati toetusteks külalisrühmadele ning sellega seotud järelevalve ja infrastruktuuri kuludeks, Euroscola programmi tegevuskuludeks ning stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele. |
| --- | --- |

59.

Punkti 3244„Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest” kulukohustused olid kokku 27 197 374 eurot ja neid kasutati toetusteks külalisrühmadele ning sellega seotud järelevalve ja infrastruktuuri kuludeks, Euroscola programmi tegevuskuludeks ning stipendiumiteks kolmandate riikide arvamuskujundajatele.

| 60. | Punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” kulukohustused olid kokku 17 629 068 eurot ning neid kasutati eelkõige infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja ühinevates riikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks. |
| --- | --- |

60.

Punkti 3242„Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud” kulukohustused olid kokku 17 629 068 eurot ning neid kasutati eelkõige infoväljaannete, sh elektrooniliste väljaannete, teabealase tegevuse, avalike suhete ning liikmesriikides ja ühinevates riikides avalikel üritustel, messidel ja näitustel osalemise kuludeks, samuti õigusloome jälgimise süsteemi (OEIL) ajakohastamise kuludeks.

| 61. | Punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud” kulukohustused olid kokku 11 105 033 eurot ja neist kaeti järgmiste tegevustega seotud kulud:






  — | audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve; |
| --- | --- | --- |

61.

Punkti 3248„Audiovisuaalse teabe kulud” kulukohustused olid kokku 11 105 033 eurot ja neist kaeti järgmiste tegevustega seotud kulud:

—

audiovisuaalse valdkonna (sh institutsiooni enda ja sisseostetavate teenuste, näiteks raadio- ja televisioonijaamade tehniliste teenuste, samuti audiovisuaalsete programmide ettevalmistamise, tootmise, kaastootmise ja levitamise, liinide rentimise, televisiooni- ja raadioprogrammide ülekande ning institutsioonide ja audiovisuaalse ringhäälingu asutuste vaheliste suhete arendamiseks kasutatavate muude vahendite) tegevuseelarve;

| — | täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete kulud; |
| --- | --- |

—

täiskogu istungite ja parlamendikomisjonide koosolekute interneti-otseülekannete kulud;

| — | arhiivi ja otsingumootori sisseseadmine, mis tagab kodanikele alalise juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

—

arhiivi ja otsingumootori sisseseadmine, mis tagab kodanikele alalise juurdepääsu teabele.

| 62. | Audiovisuaalse teabe tootmise osas kanti veebi kaudu üle 1 224 üritust, millest 800 olid poolepäevased komisjoni koosolekud. Europe by Satellite tootis 843 uudislugu, 52 infoklippi ja 380 otseülekandes lugu. |
| --- | --- |

62.

Audiovisuaalse teabe tootmise osas kanti veebi kaudu üle 1 224 üritust, millest 800 olid poolepäevased komisjoni koosolekud. Europe by Satellite tootis 843 uudislugu, 52 infoklippi ja 380 otseülekandes lugu.

J.   Peatükk 40„Teatavate institutsioonide ja organite kulud”

| 63. | See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 5 % ja selle assigneeringud suurenesid eelnenud eelarveaastaga võrreldes 9 %. Artikkel 400„Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 66 % (2010. aastal 70 %). Selle artikli kulukohustused olid kokku 54 692 881 eurot ja need olid ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks:






  — | sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud; |
| --- | --- | --- |

63.

See peatükk hõlmas 2011. aasta kuludest 5 % ja selle assigneeringud suurenesid eelnenud eelarveaastaga võrreldes 9 %. Artikkel 400„Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 66 % (2010. aastal 70 %). Selle artikli kulukohustused olid kokku 54 692 881 eurot ja need olid ette nähtud fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete järgmisteks kuludeks:

—

sekretariaadi-, haldus- ja tegevuskulud;

| — | poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud Euroopa Liidu poliitilise tegevuse raames. |
| --- | --- |

—

poliitilise ja teabealase tegevusega seotud kulud Euroopa Liidu poliitilise tegevuse raames.

| 64. | Artikkel 402„Euroopa tasandi erakondade rahastamine” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 21 % (2010. aastal 18 %). Artikkel 403„Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 13 % (2010. aastal 12 %).

  Joonis 9


  Peatüki 40 kulude jaotus |
| --- | --- |

64.

Artikkel 402„Euroopa tasandi erakondade rahastamine” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 21 % (2010. aastal 18 %). Artikkel 403„Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine” hõlmas peatüki 40 assigneeringutest 13 % (2010. aastal 12 %).

Joonis 9

Peatüki 40 kulude jaotus

Image

K.   Peatükk 42„Parlamendiliikmete assistentide kulud”

| 65. | 2011. aastal langes selle peatüki arvele 11 % kulutustest, mida on 11 % rohkem kui 2010. aastal. |
| --- | --- |

65.

2011. aastal langes selle peatüki arvele 11 % kulutustest, mida on 11 % rohkem kui 2010. aastal.

| 66. | Kohalike assistentidega seotud kulud suurenesid 13 % võrra 78 759 981 euroni ja moodustasid ligikaudu 46 % selle peatüki kogukuludest. |
| --- | --- |

66.

Kohalike assistentidega seotud kulud suurenesid 13 % võrra 78 759 981 euroni ja moodustasid ligikaudu 46 % selle peatüki kogukuludest.

| 67. | Parlamendiliikmete registreeritud assistentidega seotud kulud suurenesid 11 % võrra 91 804 373 euroni ja moodustasid ligikaudu 54 % selle peatüki kogukuludest. Parlamendiliikmete registreeritud assistentide arv on nüüd jõudnud kavandatud tasemeni ja väljamakstud kuupalkade keskmine maht stabiliseerus 6,9 miljoni euro juures aastas (2010. aastal 6,3 miljonit eurot). Seetõttu oli lõplike assigneeringute kasutusmäär peaaegu optimaalne (99 % kulukohustustega seotud) ja kulukohustuste jääk (alla 1,1 miljoni euro) tuli peamiselt sellest, et töötasude iga-aastasest kohandamisega seotud maksed jäid 2011. aastal tegemata. |
| --- | --- |

67.

Parlamendiliikmete registreeritud assistentidega seotud kulud suurenesid 11 % võrra 91 804 373 euroni ja moodustasid ligikaudu 54 % selle peatüki kogukuludest. Parlamendiliikmete registreeritud assistentide arv on nüüd jõudnud kavandatud tasemeni ja väljamakstud kuupalkade keskmine maht stabiliseerus 6,9 miljoni euro juures aastas (2010. aastal 6,3 miljonit eurot). Seetõttu oli lõplike assigneeringute kasutusmäär peaaegu optimaalne (99 % kulukohustustega seotud) ja kulukohustuste jääk (alla 1,1 miljoni euro) tuli peamiselt sellest, et töötasude iga-aastasest kohandamisega seotud maksed jäid 2011. aastal tegemata.

| 68. | 31. detsembri 2011. aasta seisuga töötas Euroopa Parlamendis 1 599 parlamendiliikmete registreeritud assistenti. 2011. aasta detsembris oli 2 442 kohalikul assistendil tööleping parlamendiliikmetega. Kohalike assistentide keskmine arv ühe parlamendiliikme kohta oli 3,4. Parlamendiliikmete teenistuses olnud kohalike assistentide arv oli 2011. aastal väga erinev – 0–54. Kui 112 parlamendiliikmel ei olnud ühtegi kohalikku assistenti, siis 49 parlamendiliiget palkas oma liikmesriigis 2011. aastal üle kümne töötaja. |
| --- | --- |

68.

31. detsembri 2011. aasta seisuga töötas Euroopa Parlamendis 1 599 parlamendiliikmete registreeritud assistenti. 2011. aasta detsembris oli 2 442 kohalikul assistendil tööleping parlamendiliikmetega. Kohalike assistentide keskmine arv ühe parlamendiliikme kohta oli 3,4. Parlamendiliikmete teenistuses olnud kohalike assistentide arv oli 2011. aastal väga erinev – 0–54. Kui 112 parlamendiliikmel ei olnud ühtegi kohalikku assistenti, siis 49 parlamendiliiget palkas oma liikmesriigis 2011. aastal üle kümne töötaja.

L.   Jaotis 10 – Muud kulud

| 69. | Selle jaotise peatükid sisaldavad kindlaksmääramata otstarbega assigneeringuid, mille osas ei ole võimalik kulukohustusi võtta ilma nende ümberpaigutamiseta tegevusassigneeringute reale Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamisi (33 814 026 eurot) käsitletakse käesoleva raporti I osas. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid 40 749 026 eurot (2010. aastal 46 441 800 eurot) ehk ligikaudu 2 % kogu 2011. aasta eelarvest. |
| --- | --- |

69.

Selle jaotise peatükid sisaldavad kindlaksmääramata otstarbega assigneeringuid, mille osas ei ole võimalik kulukohustusi võtta ilma nende ümberpaigutamiseta tegevusassigneeringute reale Määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamisi (33 814 026 eurot) käsitletakse käesoleva raporti I osas. Selle jaotise esialgsed assigneeringud olid 40 749 026 eurot (2010. aastal 46 441 800 eurot) ehk ligikaudu 2 % kogu 2011. aasta eelarvest.

| 70. | Eelarveaasta lõpus oli selle jaotise kasutamata assigneeringute jääk 6 935 000 eurot (sellest 6 100 000 eurot peatükis 10 0 („Määratlemata otsatarbega assigneeringud”) ja 835 000 eurot peatükis 10 3 („Laienemisreserv”). |
| --- | --- |

70.

Eelarveaasta lõpus oli selle jaotise kasutamata assigneeringute jääk 6 935 000 eurot (sellest 6 100 000 eurot peatükis 10 0 („Määratlemata otsatarbega assigneeringud”) ja 835 000 eurot peatükis 10 3 („Laienemisreserv”).

III.   2011. AASTA EESMÄRGID JA TULEMUSED

| 71. | Eelarveaastat 2011 iseloomustas peamiselt 2010. aastal alustatud kohanduste jätkamine, et tulla toime Lissaboni lepingu jõustumisega ja seeläbi võimaldada parlamendil kasutada täiel määral ära tema institutsioonilise rolli tugevdamist. Parlament korraldas ühtlasi Lissaboni lepinguga ette nähtud 18 täiendava parlamendiliikme vastuvõtmise, alustas ettevalmistusi Horvaatia ühinemiseks, tegi positiivseid muudatusi teabe- ja kommunikatsioonipoliitika valdkonnas ja jätkas mitmeaastaste programmide rakendamist, et ratsionaliseerida ja ajakohastada oma administratsiooni tähtsamad valdkonnad. |
| --- | --- |

71.

Eelarveaastat 2011 iseloomustas peamiselt 2010. aastal alustatud kohanduste jätkamine, et tulla toime Lissaboni lepingu jõustumisega ja seeläbi võimaldada parlamendil kasutada täiel määral ära tema institutsioonilise rolli tugevdamist. Parlament korraldas ühtlasi Lissaboni lepinguga ette nähtud 18 täiendava parlamendiliikme vastuvõtmise, alustas ettevalmistusi Horvaatia ühinemiseks, tegi positiivseid muudatusi teabe- ja kommunikatsioonipoliitika valdkonnas ja jätkas mitmeaastaste programmide rakendamist, et ratsionaliseerida ja ajakohastada oma administratsiooni tähtsamad valdkonnad.

| 72. | Seatud eesmärgid ja 2012. aastal saavutatud tulemused, mis on järgnevalt välja toodud, tuginevad juhatuse 2011. aastal seatud prioriteetidele ja võetud otsustele, eelarvet käsitlevates parlamendi resolutsioonides vastu võetud suunistele ja ajavahemikku 2009–2011 hõlmava haldustegevuse kava eesmärkidele ja tulemustele. |
| --- | --- |

72.

Seatud eesmärgid ja 2012. aastal saavutatud tulemused, mis on järgnevalt välja toodud, tuginevad juhatuse 2011. aastal seatud prioriteetidele ja võetud otsustele, eelarvet käsitlevates parlamendi resolutsioonides vastu võetud suunistele ja ajavahemikku 2009–2011 hõlmava haldustegevuse kava eesmärkidele ja tulemustele.

A.   Parlamendiliikmetele mõeldud eksperdiarvamustega seotud teenuste parandamine

A.1.   Poliitikaosakondade tugevdamine

| 73. | 2010. aastal, vahetult pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist, tegeldi kõige kiireloomulisemate parlamendiliikmetele otsese toe andmise küsimustega, mille käigus suurendati töötajate arvu parlamendikomisjonides ja eraldati täiendavaid vahendeid parlamendiliikmete assistentidele ning suurendati fraktsioonide ametikohtade loetelus olevate töökohtade arvu. 2011. aastal jätkati Lissaboni lepingust tulenevate kohanduste tegemist, keskendudes parlamendiliikmetele mõeldud eksperdiarvamustega seotud teenuste parandamisele, et võimaldada neil täita täies mahus suurendatud seadusandlikke ülesandeid võrdsetel alustel nõukoguga. |
| --- | --- |

73.

2010. aastal, vahetult pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist, tegeldi kõige kiireloomulisemate parlamendiliikmetele otsese toe andmise küsimustega, mille käigus suurendati töötajate arvu parlamendikomisjonides ja eraldati täiendavaid vahendeid parlamendiliikmete assistentidele ning suurendati fraktsioonide ametikohtade loetelus olevate töökohtade arvu. 2011. aastal jätkati Lissaboni lepingust tulenevate kohanduste tegemist, keskendudes parlamendiliikmetele mõeldud eksperdiarvamustega seotud teenuste parandamisele, et võimaldada neil täita täies mahus suurendatud seadusandlikke ülesandeid võrdsetel alustel nõukoguga.

| 74. | Eksperdiarvamustega seotud teenuste parandamine oli õigustatud ka karmistatud kvaliteedinõuete tõttu, mis esitati „Parema õigusloome” eesmärgis, samuti seoses vajadusega vaadata strateegiliselt läbi Euroopa Liidu ees tulevikus seisva poliitilised ülesanded. |
| --- | --- |

74.

Eksperdiarvamustega seotud teenuste parandamine oli õigustatud ka karmistatud kvaliteedinõuete tõttu, mis esitati „Parema õigusloome” eesmärgis, samuti seoses vajadusega vaadata strateegiliselt läbi Euroopa Liidu ees tulevikus seisva poliitilised ülesanded.

| 75. | Seda silmas pidades suurendas parlament eksperdiarvamustega seotud sisemist ja välist suutlikkust. Parlamendi sisemiste eksperdiarvamuste osas suurendati poliitikaosakondade töötajate arvu 35 uue töökoha lisamisega (19 AD5 ja 16 AST1), sellest 29 ametikohta läks liidu sisepoliitika direktoraadi neljale poliitikaosakonnale ja kuus liidu välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonnale. Samaaegselt suurendati välisuuringute rahastamist 3,2 miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

75.

Seda silmas pidades suurendas parlament eksperdiarvamustega seotud sisemist ja välist suutlikkust. Parlamendi sisemiste eksperdiarvamuste osas suurendati poliitikaosakondade töötajate arvu 35 uue töökoha lisamisega (19 AD5 ja 16 AST1), sellest 29 ametikohta läks liidu sisepoliitika direktoraadi neljale poliitikaosakonnale ja kuus liidu välispoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonnale. Samaaegselt suurendati välisuuringute rahastamist 3,2 miljoni euro võrra.

| 76. | Sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonnad tellisid kokku 224 välist eksperdiarvamust (2010. aastal 242 ja 2009. aastal 155). Neist 30 olid mahukad uuringud maksumusega üle 60 000 euro. Lisaks koostati parlamendi siseselt kokku 220 uuringut ja infodokumenti. Poliitikaosakonnad korraldasid ka 55 seminari (2010. aastal 40 ja 2009. aastal 12), millel osalesid väliseksperdid, kes pidasid arutelusid komisjoni liikmetega. Ekspertidel paluti ka esitada majandus-, finants- ja rahandusalaseid eksperdiarvamusi majandus- ja rahanduskomisjoni korraldatud nelja rahapoliitilise dialoogi ettevalmistavatel kohtumistel; eksperdid esitasid enne rahapoliitilisi dialooge 35 infodokumenti. |
| --- | --- |

76.

Sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonnad tellisid kokku 224 välist eksperdiarvamust (2010. aastal 242 ja 2009. aastal 155). Neist 30 olid mahukad uuringud maksumusega üle 60 000 euro. Lisaks koostati parlamendi siseselt kokku 220 uuringut ja infodokumenti. Poliitikaosakonnad korraldasid ka 55 seminari (2010. aastal 40 ja 2009. aastal 12), millel osalesid väliseksperdid, kes pidasid arutelusid komisjoni liikmetega. Ekspertidel paluti ka esitada majandus-, finants- ja rahandusalaseid eksperdiarvamusi majandus- ja rahanduskomisjoni korraldatud nelja rahapoliitilise dialoogi ettevalmistavatel kohtumistel; eksperdid esitasid enne rahapoliitilisi dialooge 35 infodokumenti.

| 77. | Seoses teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise üksuse (STOA) (Science and Technology Options Assessment) uurimisprogrammiga korraldati 17 seminari lisaks tavapärasele iga-aastasele loengule ning 15 uuringut telliti kehtiva raamlepingu raames, millest viis olid kallid – maksumusega üle 60 000 euro. |
| --- | --- |

77.

Seoses teaduslike ja tehnoloogiliste valikute hindamise üksuse (STOA) (Science and Technology Options Assessment) uurimisprogrammiga korraldati 17 seminari lisaks tavapärasele iga-aastasele loengule ning 15 uuringut telliti kehtiva raamlepingu raames, millest viis olid kallid – maksumusega üle 60 000 euro.

| 78. | Välispoliitika peadirektoraadi vastutusvaldkonnas tehti 2011. aastal kokku 501 uuringut, koostati taustamaterjale, viidi läbi infotunnid ja tehti riigi julgeolekuolukorra hinnanguid. Neist 82 % tehti parlamendi siseressurssidega. Välisuuringute arv kasvas märkimisväärselt –24,7 % võrra 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes. 2011. aastal korraldati 16 seminari, mida on tunduvalt rohkem (11) kui 2010. aastal. Seminaride arvu kasv kajastab nende väärtustamist parlamendiliikmete / parlamendi organite poolt, kuna sellised üritused võimaldavad paremat suhtlemist ekspertidega. |
| --- | --- |

78.

Välispoliitika peadirektoraadi vastutusvaldkonnas tehti 2011. aastal kokku 501 uuringut, koostati taustamaterjale, viidi läbi infotunnid ja tehti riigi julgeolekuolukorra hinnanguid. Neist 82 % tehti parlamendi siseressurssidega. Välisuuringute arv kasvas märkimisväärselt –24,7 % võrra 2011. aastal 2010. aastaga võrreldes. 2011. aastal korraldati 16 seminari, mida on tunduvalt rohkem (11) kui 2010. aastal. Seminaride arvu kasv kajastab nende väärtustamist parlamendiliikmete / parlamendi organite poolt, kuna sellised üritused võimaldavad paremat suhtlemist ekspertidega.

| 79. | Välispoliitika peadirektoraadi koostatud dokumentide puhul on rõhuasetus olnud ettevaataval analüüsil. Suurem enamus omaalgatuslikest poliitikakokkuvõtetest on seotud Araabia Kevade või kaubandusküsimustega. Kasvanud on ka poliitikaosakondade algatusel kriisile või ootamatule sündmusele kiireks reageerimiseks koostatavate nn poliitiliste kiirülevaadete arv. Ka koostati 101 riigi julgeolekuolukorra hinnangut ehk 22 % rohkem kui eelnenud aastal. |
| --- | --- |

79.

Välispoliitika peadirektoraadi koostatud dokumentide puhul on rõhuasetus olnud ettevaataval analüüsil. Suurem enamus omaalgatuslikest poliitikakokkuvõtetest on seotud Araabia Kevade või kaubandusküsimustega. Kasvanud on ka poliitikaosakondade algatusel kriisile või ootamatule sündmusele kiireks reageerimiseks koostatavate nn poliitiliste kiirülevaadete arv. Ka koostati 101 riigi julgeolekuolukorra hinnangut ehk 22 % rohkem kui eelnenud aastal.

A.2.   Euroopa Parlamendi raamatukogu täieliku teabeteenuse väljaarendamine, et aidata parlamendiliikmeid nende poliitilises ja õigusloomega seotud tegevuses

| 80. | Seoses suurenenud vajadusega eksperdiarvamuste järele on ka raamatukogule antud keskne roll, mis õigustab vahendite olulist suurendamist. Raamatukogult oodatakse esitatud eksperdiarvamuste taotlustele kiireid, ülevaatlikke ja põhjalikke vastuseid taotluse esitanud parlamendiliikme keeles. Raamatukogul tuleb ka üha rohkem viia läbi eriuurimusi liikmesriikide seadusandluse ja poliitika kohta. |
| --- | --- |

80.

Seoses suurenenud vajadusega eksperdiarvamuste järele on ka raamatukogule antud keskne roll, mis õigustab vahendite olulist suurendamist. Raamatukogult oodatakse esitatud eksperdiarvamuste taotlustele kiireid, ülevaatlikke ja põhjalikke vastuseid taotluse esitanud parlamendiliikme keeles. Raamatukogul tuleb ka üha rohkem viia läbi eriuurimusi liikmesriikide seadusandluse ja poliitika kohta.

| 81. | Sellele vastavalt pidi parlamendi raamatukogu 2011. aastal laiendama ja märkimisväärset parandama parlamendiliikmetele pakutavaid teenuseid, eelkõige tugevdades nn teabedokumentide teenust. See teenus võimaldas täiendada parlamendikomisjonidele poliitikaosakondade poolt pakutavat tuge. |
| --- | --- |

81.

Sellele vastavalt pidi parlamendi raamatukogu 2011. aastal laiendama ja märkimisväärset parandama parlamendiliikmetele pakutavaid teenuseid, eelkõige tugevdades nn teabedokumentide teenust. See teenus võimaldas täiendada parlamendikomisjonidele poliitikaosakondade poolt pakutavat tuge.

| 82. | Raamatukogu teenuste täiendamine sai võimalikuks 28 uue ametikoha (24 AD5 ja neli AST1) lisandumise tõttu, millest 13 olid varem lepingulised ametikohad. |
| --- | --- |

82.

Raamatukogu teenuste täiendamine sai võimalikuks 28 uue ametikoha (24 AD5 ja neli AST1) lisandumise tõttu, millest 13 olid varem lepingulised ametikohad.

| 83. | 2011. aastal esitati juhatusele raamatukogu tegevust käsitlevate eeskirjade projekt ja uue tegevusmudeli rakenduskava. Uus tegevusmudel tugineb uuele turunduspõhisele lähenemisele ja sellega püütakse panna parlamendiliikmed hindama rohkem neid teenuseid, samuti ajakohastatakse infopäringutele antavaid vastuseid. Edukalt toodi välja viis uut infotoodet: parandatud uurimisjuhised, INFOGraphic, Statistical Spotlight, Mobile News ja raamatukogu avaldatud infolehtede tellimissüsteem. Ühtlasi avati Strasbourgis uus lugemissaal. |
| --- | --- |

83.

2011. aastal esitati juhatusele raamatukogu tegevust käsitlevate eeskirjade projekt ja uue tegevusmudeli rakenduskava. Uus tegevusmudel tugineb uuele turunduspõhisele lähenemisele ja sellega püütakse panna parlamendiliikmed hindama rohkem neid teenuseid, samuti ajakohastatakse infopäringutele antavaid vastuseid. Edukalt toodi välja viis uut infotoodet: parandatud uurimisjuhised, INFOGraphic, Statistical Spotlight, Mobile News ja raamatukogu avaldatud infolehtede tellimissüsteem. Ühtlasi avati Strasbourgis uus lugemissaal.

A.3.   Parlamendiliikmete assisteerimise hüvitise täiendav suurendamine

| 84. | Kuna parlamendiliikmete assistendid annavad parlamendiliikmetele kõige otsesemat tuge, suurenes parlamendiliikme assistendi hüvitis 2011. aastal 1 500 euro võrra kuus lisaks algsele 1 500 euro suurusele kasvule 2010. aasta mais. |
| --- | --- |

84.

Kuna parlamendiliikmete assistendid annavad parlamendiliikmetele kõige otsesemat tuge, suurenes parlamendiliikme assistendi hüvitis 2011. aastal 1 500 euro võrra kuus lisaks algsele 1 500 euro suurusele kasvule 2010. aasta mais.

| 85. | Selle tõttu kasvas parlamendiliikmete assistentidega sõlmitud lepingute arv 2010. aastaga võrreldes järgmiselt:

  Kehtivate lepingute arv | Detsember 2010 | Detsember 2011 | Muutus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Registreeritud assistendid | 1 504 | 1 599 | 6,32 % |
| Kohalikud assistendid | 2 198 | 2 442 | 11,10 % |
| Teenuslepingud | 936 | 1 019 | 8,87 % |
| Makseagendid | 426 | 541 | 27,00 % |
| Praktikandid | 489 | 886 | 81,19 % |
| Kokku | 5 553 | 6 487 | 16,82 % |

85.

Selle tõttu kasvas parlamendiliikmete assistentidega sõlmitud lepingute arv 2010. aastaga võrreldes järgmiselt:

Kehtivate lepingute arv

Detsember 2010

Detsember 2011

Muutus

Registreeritud assistendid

1 504

1 599

6,32 %

Kohalikud assistendid

2 198

2 442

11,10 %

Teenuslepingud

936

1 019

8,87 %

Makseagendid

426

541

27,00 %

Praktikandid

489

886

81,19 %

Kokku

5 553

6 487

16,82 %

B.   Parlamendiliikmetega seotud haldusalased muutused

B.1.   Parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendamisega tegeleva ajutise hindamisrühma töö lõpule viimine

| 86. | See 2009. aasta sügisel loodud ajutine töörühm jätkas 2011. aastal tööd parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendamise hindamisega ja lõpetas tegevuse 2012. aasta jaanuaris. Juhatusele esitati soovitused oluliste paranduste tegemiseks, et parandada parlamendiliikmetele osutatavaid teenuseid, vähendada halduspiiranguid ja seeläbi parandada üldist tõhusust. |
| --- | --- |

86.

See 2009. aasta sügisel loodud ajutine töörühm jätkas 2011. aastal tööd parlamendiliikmete ja assistentide põhimääruste rakendamise hindamisega ja lõpetas tegevuse 2012. aasta jaanuaris. Juhatusele esitati soovitused oluliste paranduste tegemiseks, et parandada parlamendiliikmetele osutatavaid teenuseid, vähendada halduspiiranguid ja seeläbi parandada üldist tõhusust.

| 87. | Järgnevalt on ära toodud mõned ajutise töörühma soovituste põhjal 2011. aastal tehtud juhatuse otsused:






  — | ülalpeetavate laste ravikulude hüvitamine; |
| --- | --- | --- |

87.

Järgnevalt on ära toodud mõned ajutise töörühma soovituste põhjal 2011. aastal tehtud juhatuse otsused:

—

ülalpeetavate laste ravikulude hüvitamine;

| — | parlamendiliikmete muud sõidud nende liikmesriigis; |
| --- | --- |

—

parlamendiliikmete muud sõidud nende liikmesriigis;

| — | assistentide osalemine parlamendi ametlikes delegatsioonides; |
| --- | --- |

—

assistentide osalemine parlamendi ametlikes delegatsioonides;

| — | parlamendiliikmete tagasitoimetamise kindlustus teenistuslähetuses olles; |
| --- | --- |

—

parlamendiliikmete tagasitoimetamise kindlustus teenistuslähetuses olles;

| — | kohalike assistentide töölepingute lõpetamisega seotud kulude ulatuslik katmine teatud juhtudel; |
| --- | --- |

—

kohalike assistentide töölepingute lõpetamisega seotud kulude ulatuslik katmine teatud juhtudel;

| — | parlamendiliikmete poolt meditsiiniteenistuse kasutamist reguleerivate meemete selgitamine; |
| --- | --- |

—

parlamendiliikmete poolt meditsiiniteenistuse kasutamist reguleerivate meemete selgitamine;

| — | kõrgemas vanuses kui 65 eluaastat töötamist käsitlevate personalieeskirjade sätete kohaldamine registreeritud assistentide suhtes. |
| --- | --- |

—

kõrgemas vanuses kui 65 eluaastat töötamist käsitlevate personalieeskirjade sätete kohaldamine registreeritud assistentide suhtes.

B.2.   Parlamendiliikmete uue käitumisjuhendi vastuvõtmine

| 88. | Euroopa Parlamendi liikmete majanduslikke huve ja huvide konflikti käsitlev uus käitumisjuhend võeti täiskogul vastu 1. detsembril 2011 ja jõustus 1. jaanuaril 2012. Parlamendiliikmed on kohustatud avalikustama kõik tasustatavad tegevused väljaspool Euroopa Parlamenti ja kõik muud ülesanded, mis võivad põhjustada huvide konflikti. Käitumisjuhendiga keelatakse Euroopa Parlamendi liikmetel selgesõnaliselt võtta vastu mis tahes rahasummat või muud kingitust vastutasuks parlamendi otsuste mõjutamise eest. Selles kehtestatakse selged eeskirjad kingituste vastuvõtmise ja endiste Euroopa Parlamendi liikmete lobitöös osalemise kohta. |
| --- | --- |

88.

Euroopa Parlamendi liikmete majanduslikke huve ja huvide konflikti käsitlev uus käitumisjuhend võeti täiskogul vastu 1. detsembril 2011 ja jõustus 1. jaanuaril 2012. Parlamendiliikmed on kohustatud avalikustama kõik tasustatavad tegevused väljaspool Euroopa Parlamenti ja kõik muud ülesanded, mis võivad põhjustada huvide konflikti. Käitumisjuhendiga keelatakse Euroopa Parlamendi liikmetel selgesõnaliselt võtta vastu mis tahes rahasummat või muud kingitust vastutasuks parlamendi otsuste mõjutamise eest. Selles kehtestatakse selged eeskirjad kingituste vastuvõtmise ja endiste Euroopa Parlamendi liikmete lobitöös osalemise kohta.

B.3.   Uue elektroonilise abivahendi väljatöötamine parlamendiliikmetega seotud finantsteabe jaoks

| 89. | Hakati välja töötama uut abivahendit – parlamendiliikmete portaali –, et parandada parlamendiliikmetele, assisentidele, makseagentidele ja praktikantidele pakutavaid teenused. See abivahend sisaldab interaktiivseid ja turvalisi võimalusi andmete, tõendite ja teabe kiireks vahetamiseks ning edastamiseks. Igal parlamendiliikmel on lähitulevikus võimalus pääseda elektrooniliselt ligi ajakohastatud teabele oma hüvitiste kohta, esitada selle liidese kaudu dokumente ja saada tõendeid ning muud teavet. |
| --- | --- |

89.

Hakati välja töötama uut abivahendit – parlamendiliikmete portaali –, et parandada parlamendiliikmetele, assisentidele, makseagentidele ja praktikantidele pakutavaid teenused. See abivahend sisaldab interaktiivseid ja turvalisi võimalusi andmete, tõendite ja teabe kiireks vahetamiseks ning edastamiseks. Igal parlamendiliikmel on lähitulevikus võimalus pääseda elektrooniliselt ligi ajakohastatud teabele oma hüvitiste kohta, esitada selle liidese kaudu dokumente ja saada tõendeid ning muud teavet.

C.   Lissaboni lepingu jõustumise ja Horvaatia ühinemise institutsiooniliste tagajärgedega toimetulek

C.1.   18 uue parlamendiliikme vastuvõtmine

| 90. | 2008. aasta detsembris ja 2009. aasta juunis toimunud kohtumistel otsustas Euroopa Ülemkogu, et kui Lissaboni leping pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi jõustub, võetakse esimesel võimalusel vastu üleminekumeetmed, et suurendada 2009.–2014. aasta ametiaja lõpuni Euroopa Parlamendi liikmete arvu 736-lt 754-ni. See üleminekumeede jõustus 1. detsembril 2011 ja 18 uut liiget võeti vastu ja neile anti koheselt kõik õigused, eelkõige seoses nende rahaliste tasudega. Kuna meede jõustus alles detsembris, oli sellel väga väike mõju 2011. aasta eelarve täitmisele, kuigi selleks oli eraldatud 9,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

90.

2008. aasta detsembris ja 2009. aasta juunis toimunud kohtumistel otsustas Euroopa Ülemkogu, et kui Lissaboni leping pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi jõustub, võetakse esimesel võimalusel vastu üleminekumeetmed, et suurendada 2009.–2014. aasta ametiaja lõpuni Euroopa Parlamendi liikmete arvu 736-lt 754-ni. See üleminekumeede jõustus 1. detsembril 2011 ja 18 uut liiget võeti vastu ja neile anti koheselt kõik õigused, eelkõige seoses nende rahaliste tasudega. Kuna meede jõustus alles detsembris, oli sellel väga väike mõju 2011. aasta eelarve täitmisele, kuigi selleks oli eraldatud 9,4 miljonit eurot.

C.2.   Ettevalmistused Horvaatia ühinemiseks

| 91. | Euroopa Ülemkogu kirjutas 9. detsembril 2011 alla Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise lepingule, mis peaks jõustuma 1.juulil 2013. Seda uut laienemist arvestades alustas parlament vajalikke ettevalmistusi ja muu hulgas lisas ametikohtade loetellu esimese osa täiendavast 62 ametikohast. Esmatähtsaks loeti tõlketeenistusi, sest varasem laienemise kogemus näitab, et selles valdkonnas on töötajate värbamisel kõige rohkem konkurentsi. Nagu varasemate ühinemiste puhul, alustas parlament 2011. aastal 49 lepingulise töötaja töölevõtmisega ametikohtade loetelus kokku ette nähtud 62 ametikohale. Ühinemise järel hakkab parlament järk-järgult ajutiste töötajate asemel tööle võtma ametnikke, kui EPSO konkursid on lõppenud. |
| --- | --- |

91.

Euroopa Ülemkogu kirjutas 9. detsembril 2011 alla Horvaatia Euroopa Liiduga ühinemise lepingule, mis peaks jõustuma 1.juulil 2013. Seda uut laienemist arvestades alustas parlament vajalikke ettevalmistusi ja muu hulgas lisas ametikohtade loetellu esimese osa täiendavast 62 ametikohast. Esmatähtsaks loeti tõlketeenistusi, sest varasem laienemise kogemus näitab, et selles valdkonnas on töötajate värbamisel kõige rohkem konkurentsi. Nagu varasemate ühinemiste puhul, alustas parlament 2011. aastal 49 lepingulise töötaja töölevõtmisega ametikohtade loetelus kokku ette nähtud 62 ametikohale. Ühinemise järel hakkab parlament järk-järgult ajutiste töötajate asemel tööle võtma ametnikke, kui EPSO konkursid on lõppenud.

| 92. | Kuna ühinemislepingus sätestatud ühinemise kuupäev 1. juuli 2013 on 2011. aasta eelarve koostamisel algselt arvatust hilisem, lükati teatud meetmed, nt vaatlejate vastuvõtmine (nüüd kavandatud 2012. aasta aprilli) ja Horvaatia piirkondliku büroo avamine, edasi 2012. aastasse. |
| --- | --- |

92.

Kuna ühinemislepingus sätestatud ühinemise kuupäev 1. juuli 2013 on 2011. aasta eelarve koostamisel algselt arvatust hilisem, lükati teatud meetmed, nt vaatlejate vastuvõtmine (nüüd kavandatud 2012. aasta aprilli) ja Horvaatia piirkondliku büroo avamine, edasi 2012. aastasse.

D.   Teabe- ja kommunikatsioonipoliitika valdkonnas toimunud arengud

D.1.   Keskpika perioodi kommunikatsioonistrateegia vastuvõtmine

| 93. | Pärast ajakohastatud kommunikatsioonistrateegia vastuvõtmist 2010. aasta juulis viimistles juhatus oma 23. märtsi 2011. aasta koosolekul tegevuskava aastateks 2011–2014 ja kehtestas rea integreeritud sihtotstarbelisi meetmeid kõigi kommunikatsiooni peadirektoraadi üksuste jaoks eesmärgiga teenida ühtainsat eesmärki: 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. |
| --- | --- |

93.

Pärast ajakohastatud kommunikatsioonistrateegia vastuvõtmist 2010. aasta juulis viimistles juhatus oma 23. märtsi 2011. aasta koosolekul tegevuskava aastateks 2011–2014 ja kehtestas rea integreeritud sihtotstarbelisi meetmeid kõigi kommunikatsiooni peadirektoraadi üksuste jaoks eesmärgiga teenida ühtainsat eesmärki: 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisi.

| 94. | See plaan sisaldab 19 konkreetset meedet, millega suurendatakse kodanike teadlikkust ja tutvustatakse neile parlamendi seadusandlikku tegevust, et nad oleksid sellest paremini teavitatud ja saaksid parlamendi tegevuses aktiivselt osaleda Pidev kommunikatsioon peab jätkuma kogu parlamendi käesoleva koosseisu ametiaja lõpuni. Meetmed jagunevad kolmeks eri tegevusrühmaks: parlamendiliikmetele pakutavad teenused, mis võimaldavad neid jõuda paremini meedia ja kodanikeni, meediale suunatud tegevused ja muud kodanikke otse kaasavad tegevused. |
| --- | --- |

94.

See plaan sisaldab 19 konkreetset meedet, millega suurendatakse kodanike teadlikkust ja tutvustatakse neile parlamendi seadusandlikku tegevust, et nad oleksid sellest paremini teavitatud ja saaksid parlamendi tegevuses aktiivselt osaleda Pidev kommunikatsioon peab jätkuma kogu parlamendi käesoleva koosseisu ametiaja lõpuni. Meetmed jagunevad kolmeks eri tegevusrühmaks: parlamendiliikmetele pakutavad teenused, mis võimaldavad neid jõuda paremini meedia ja kodanikeni, meediale suunatud tegevused ja muud kodanikke otse kaasavad tegevused.

| 95. | Kõikide kommunikatsiooni valdkonna teenuste maht suurenes aasta jooksul ja tegevus intensiivistus: aasta esimese 11 kuuga kanti interneti vahendusel üle 1 114 koosolekut, mis on väga suur juurdekasv 2010. aastaga võrreldes; piirkondlike telekanalite ja veebisaitidega kirjutati alla 45 partnerluslepingut Europarl TV edastamiseks, nii et selliseid lepinguid on nüüd kokku 68. Juulis 2011 käivitati Europarl Mobile ja uusi Europarl-portaal avati detsembris 2011. Parlamendi nn sõprade arv Facebookis kasvas tugevasti ja 2011. aasta lõpus oli registreerunud 365 500 sõpra. |
| --- | --- |

95.

Kõikide kommunikatsiooni valdkonna teenuste maht suurenes aasta jooksul ja tegevus intensiivistus: aasta esimese 11 kuuga kanti interneti vahendusel üle 1 114 koosolekut, mis on väga suur juurdekasv 2010. aastaga võrreldes; piirkondlike telekanalite ja veebisaitidega kirjutati alla 45 partnerluslepingut Europarl TV edastamiseks, nii et selliseid lepinguid on nüüd kokku 68. Juulis 2011 käivitati Europarl Mobile ja uusi Europarl-portaal avati detsembris 2011. Parlamendi nn sõprade arv Facebookis kasvas tugevasti ja 2011. aasta lõpus oli registreerunud 365 500 sõpra.

| 96. | Euroopa Parlamendi tegevuse kajastatus meedias suurenes oluliselt. Parliamentariumi avamine pälvis suurt meedia tähelepanu ja kõigis liikmesriikides avaldati väga positiivseid artikleid. Sajandat rahvusvahelist naistepäeva kajastati ligikaudu 2010 artiklis (37 % rohkem kui eelnenud aastal), mis avaldati kõikjal ELis. Erilist tähelepanu pälvisid ka mõned olulisemad seadusandlikud küsimused, nagu majanduse juhtimise pakett, ühise põllumajanduspoliitika ja finantsperspektiivi reform ning toiduainete ohutuse pakett. Lisaks täiskogu istungitel Brüsselis ja Strasbourgis osalenud 800 ajakirjanikule osales 11 korraldatud seminaril ligikaudu 600 ajakirjanikku. |
| --- | --- |

96.

Euroopa Parlamendi tegevuse kajastatus meedias suurenes oluliselt. Parliamentariumi avamine pälvis suurt meedia tähelepanu ja kõigis liikmesriikides avaldati väga positiivseid artikleid. Sajandat rahvusvahelist naistepäeva kajastati ligikaudu 2010 artiklis (37 % rohkem kui eelnenud aastal), mis avaldati kõikjal ELis. Erilist tähelepanu pälvisid ka mõned olulisemad seadusandlikud küsimused, nagu majanduse juhtimise pakett, ühise põllumajanduspoliitika ja finantsperspektiivi reform ning toiduainete ohutuse pakett. Lisaks täiskogu istungitel Brüsselis ja Strasbourgis osalenud 800 ajakirjanikule osales 11 korraldatud seminaril ligikaudu 600 ajakirjanikku.

| 97. | Korraldati 16 suuremat üritust, sealhulgas näitusi ja teavituskampaaniaid, mis olid suunatud nii üldsusele kui meediale, samuti teatud arvamuskujundajatele. Sahharovi auhinna, Lux-auhinna, Karl Suure Euroopa noorteauhinna, naistepäeva ja 9. mail Euroopa päevaga seonduvad korduvad iga-aastased üritused toimusid tavapäraselt, kuid neist mitme kontseptsiooni muudeti, et tagada neile laiapõhjalisem publik ja suurem mõju. |
| --- | --- |

97.

Korraldati 16 suuremat üritust, sealhulgas näitusi ja teavituskampaaniaid, mis olid suunatud nii üldsusele kui meediale, samuti teatud arvamuskujundajatele. Sahharovi auhinna, Lux-auhinna, Karl Suure Euroopa noorteauhinna, naistepäeva ja 9. mail Euroopa päevaga seonduvad korduvad iga-aastased üritused toimusid tavapäraselt, kuid neist mitme kontseptsiooni muudeti, et tagada neile laiapõhjalisem publik ja suurem mõju.

| 98. | Parlamendiliikmed osalesid 2011. aastal endisest enam infobüroode tegevuses: 360 parlamendiliiget osales aasta esimesel kuuel kuul infobüroode korraldatud üritustel. Piirkondlike foorumite arv kasvas üle 30, lisandus veel 12 piiriülest foorumit, millel osales 22 liikmesriiki. Korraldati esimesed oluliste seadusandlike aruteludega seotud tegevused (kokku 35) lisaks paljudele üritustele mis korraldati seoses Lux- ja Sahharovi auhinna, naistepäeva ja Euroopa päevaga. |
| --- | --- |

98.

Parlamendiliikmed osalesid 2011. aastal endisest enam infobüroode tegevuses: 360 parlamendiliiget osales aasta esimesel kuuel kuul infobüroode korraldatud üritustel. Piirkondlike foorumite arv kasvas üle 30, lisandus veel 12 piiriülest foorumit, millel osales 22 liikmesriiki. Korraldati esimesed oluliste seadusandlike aruteludega seotud tegevused (kokku 35) lisaks paljudele üritustele mis korraldati seoses Lux- ja Sahharovi auhinna, naistepäeva ja Euroopa päevaga.

| 99. | Nii parlamendiliikmetele kui kodanikele osutatavate teenuste parandamiseks toimib nüüd Euroopa Parlamendi veebisaidi mobiiliversioon, mis ühtib viimase põlvkonna telefonidega. Käivitati uus Euroopa Parlamendi Twitteri konto EuroParlPress, et avaldada kiiresti lühiteateid ja lükata ümber ebatäpne teave, kusjuures sellel on juba 1 500 kasutajat. |
| --- | --- |

99.

Nii parlamendiliikmetele kui kodanikele osutatavate teenuste parandamiseks toimib nüüd Euroopa Parlamendi veebisaidi mobiiliversioon, mis ühtib viimase põlvkonna telefonidega. Käivitati uus Euroopa Parlamendi Twitteri konto EuroParlPress, et avaldada kiiresti lühiteateid ja lükata ümber ebatäpne teave, kusjuures sellel on juba 1 500 kasutajat.

D.2.   Külastajatele mõeldud infrastruktuuri parandamine

| 100. | Uus täies mahus toimiv külastuskeskus avati ametlikult 14. oktoobril 2011. Üldsuse esimene mulje on olnud väga soodne. On kavandatud, et keskpikas perspektiivis osalevad parlamendi külastajad kolmeosalisel ekskursioonil, mis katab külastuskeskuse, istungisaali külastajate rõdu ja tulevase Eastmani hoones asuva Euroopa Ajaloo Maja. Selline standardne ekskursioon aitaks lisaks mitmekesisusele ja atraktiivsusele tagada selle, et külastajad püsivad neile spetsiaalselt eraldatud alal ega häiri parlamendi tööd. |
| --- | --- |

100.

Uus täies mahus toimiv külastuskeskus avati ametlikult 14. oktoobril 2011. Üldsuse esimene mulje on olnud väga soodne. On kavandatud, et keskpikas perspektiivis osalevad parlamendi külastajad kolmeosalisel ekskursioonil, mis katab külastuskeskuse, istungisaali külastajate rõdu ja tulevase Eastmani hoones asuva Euroopa Ajaloo Maja. Selline standardne ekskursioon aitaks lisaks mitmekesisusele ja atraktiivsusele tagada selle, et külastajad püsivad neile spetsiaalselt eraldatud alal ega häiri parlamendi tööd.

| 101. | Külastajaid oli juba esimestel nädalatel küllalt palju (40 000 kuue esimese nädalaga) ja selle põhjal võib ennustada külastajate arvuks 2012. aastal 300 000 kuni 350 000. |
| --- | --- |

101.

Külastajaid oli juba esimestel nädalatel küllalt palju (40 000 kuue esimese nädalaga) ja selle põhjal võib ennustada külastajate arvuks 2012. aastal 300 000 kuni 350 000.

D.3.   Euroopa Ajaloo Maja projekti edenemine

| 102. | Juhatus kuulas oma 26. septembri 2011. aasta koosolekul ära kuratooriumi esimehe, kes tuletas meelde, et põhimõttelised otsused Euroopa Ajaloo Maja kohta on tehtud, ja toonitas, et rahastamiskava annab tunnistust läbipaistvusest, millega Euroopa Ajaloo Maja projekti on teostatud. |
| --- | --- |

102.

Juhatus kuulas oma 26. septembri 2011. aasta koosolekul ära kuratooriumi esimehe, kes tuletas meelde, et põhimõttelised otsused Euroopa Ajaloo Maja kohta on tehtud, ja toonitas, et rahastamiskava annab tunnistust läbipaistvusest, millega Euroopa Ajaloo Maja projekti on teostatud.

| 103. | Projekti jätkati sellega, et 31. märtsil 2011 kirjutati alla leping rahvusvahelise arhitektuurikonkursi võitnud bürooga Atelier d'Architecture Chaix & Morel et Associés. Esialgne üksikasjalik projektiuuring on koostatud. Töö projektiuuringuga on alanud ja peaks lõppema 2012. aasta veebruaris. Eastman-hoone renoveerimistööd võivad seega alata 2012. aastal. |
| --- | --- |

103.

Projekti jätkati sellega, et 31. märtsil 2011 kirjutati alla leping rahvusvahelise arhitektuurikonkursi võitnud bürooga Atelier d'Architecture Chaix & Morel et Associés. Esialgne üksikasjalik projektiuuring on koostatud. Töö projektiuuringuga on alanud ja peaks lõppema 2012. aasta veebruaris. Eastman-hoone renoveerimistööd võivad seega alata 2012. aastal.

D.4.   Parlamendiliikme kutsega külastusrühmade kutsumise võimaluste parandamine

| 104. | Parlamendiliikme kutsega külastusrühmade edu arvestades suurendati aastast kvooti ühe parlamendiliikme kohta 100-lt 110-ni. Juhatus võttis vastuseks kontrollikoja tähelepanekutele ühtlasi 30. novembril 2011 vastu külastusrühmasid käsitlevad eeskirjade muudatused. |
| --- | --- |

104.

Parlamendiliikme kutsega külastusrühmade edu arvestades suurendati aastast kvooti ühe parlamendiliikme kohta 100-lt 110-ni. Juhatus võttis vastuseks kontrollikoja tähelepanekutele ühtlasi 30. novembril 2011 vastu külastusrühmasid käsitlevad eeskirjade muudatused.

E.   Mitmeaastaste programmide rakendamise jätkamine, et ratsionaliseerida ja moderniseerida Euroopa Parlamendi administratsiooni tähtsamaid valdkondi

| 105. | 2009. ja 2010. aastal alanud töö parlamendi sekretariaadi tugevdamise ja moderniseerimisega (13) jätkus 2011. aastal. Selle poliitika eesmärk on tagada parlamendi inimressursside võimalikult tõhus jaotus ja kõige ajakohasemate töömeetodite kasutamine kõigis parlamendi tegevusvaldkondades. |
| --- | --- |

105.

2009. ja 2010. aastal alanud töö parlamendi sekretariaadi tugevdamise ja moderniseerimisega (13) jätkus 2011. aastal. Selle poliitika eesmärk on tagada parlamendi inimressursside võimalikult tõhus jaotus ja kõige ajakohasemate töömeetodite kasutamine kõigis parlamendi tegevusvaldkondades.

| 106. | Sellega seoses võib ära märkida, et personali peadirektoraadis alustati tuleviku ametite väljaselgitamist. Sellega tagatakse see, et Euroopa Parlamendil on töötajad, kellel on vajalikud oskused ja kes on suutelised tulema toime homsete ülesannetega. |
| --- | --- |

106.

Sellega seoses võib ära märkida, et personali peadirektoraadis alustati tuleviku ametite väljaselgitamist. Sellega tagatakse see, et Euroopa Parlamendil on töötajad, kellel on vajalikud oskused ja kes on suutelised tulema toime homsete ülesannetega.

| 107. | Teenuste restruktureerimise ja tugevdamisega seoses loodi eelarveaastal 2011 ressursside direktoraadid. See kõigis peadirektoraatides (välja arvatud finantsküsimuste peadirektoraadis ja õigusteenistuses) üldiselt kasutusele võetud uus struktuur peaks võimaldama kohaldada sidusat, tõhusat ja nn äriühingulikku lähenemist finantsjuhtimisele, personalijuhtimisele ja IT-juhtimisele. |
| --- | --- |

107.

Teenuste restruktureerimise ja tugevdamisega seoses loodi eelarveaastal 2011 ressursside direktoraadid. See kõigis peadirektoraatides (välja arvatud finantsküsimuste peadirektoraadis ja õigusteenistuses) üldiselt kasutusele võetud uus struktuur peaks võimaldama kohaldada sidusat, tõhusat ja nn äriühingulikku lähenemist finantsjuhtimisele, personalijuhtimisele ja IT-juhtimisele.

E.1.   Kinnisvarapoliitika

| 108. | Juhatuses 24. märtsil 2010 vastu võetud keskpika tähtajaga kinnisvarapoliitika raames võeti 2011. aastal otsused teostada rida olulisi projekte eesmärgiga võtta need hooned kasutusele parlamendi järgmise koosseisu ametiaja alguses. See hõlmab järgmist:






  — | Brüsselis: TREBEL-hoone ost ja ostuvõimalusega pikaajalise rendilepingu allkirjastamine Montoyer 70 hoone osas; |
| --- | --- | --- |

108.

Juhatuses 24. märtsil 2010 vastu võetud keskpika tähtajaga kinnisvarapoliitika raames võeti 2011. aastal otsused teostada rida olulisi projekte eesmärgiga võtta need hooned kasutusele parlamendi järgmise koosseisu ametiaja alguses. See hõlmab järgmist:

—

Brüsselis: TREBEL-hoone ost ja ostuvõimalusega pikaajalise rendilepingu allkirjastamine Montoyer 70 hoone osas;

| — | Strasbourgis: Vaclav Haveli hoone ost, et viia sinna üle ombudsmani teenistus, millega vabastati bürooruumid kesksetes hoonetes parlamendiliikmetele kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

Strasbourgis: Vaclav Haveli hoone ost, et viia sinna üle ombudsmani teenistus, millega vabastati bürooruumid kesksetes hoonetes parlamendiliikmetele kasutamiseks;

| — | Luxembourgis: Konrad Adenaueri hoone (KAD) uuendamise ja laiendamise jätkamine vastavalt juhatuse 10. jaanuari 2012. aasta otsusele tihedas koostöös Luksemburgi valitsusega; |
| --- | --- |

—

Luxembourgis: Konrad Adenaueri hoone (KAD) uuendamise ja laiendamise jätkamine vastavalt juhatuse 10. jaanuari 2012. aasta otsusele tihedas koostöös Luksemburgi valitsusega;

| — | Euroopa Maja Sofias: eelleping uue hoone ostuks kirjutati alla 7. juulil 2011 summas 9 miljonit eurot (14); |
| --- | --- |

—

Euroopa Maja Sofias: eelleping uue hoone ostuks kirjutati alla 7. juulil 2011 summas 9 miljonit eurot (14);

| — | tugevdatud hoolduspoliitika rakendamine Brüsselis ja Strasbourgis, et tagada maksimaalne turvalisus ja infrastruktuuri optimaalne kasutus; |
| --- | --- |

—

tugevdatud hoolduspoliitika rakendamine Brüsselis ja Strasbourgis, et tagada maksimaalne turvalisus ja infrastruktuuri optimaalne kasutus;

| — | kindlaksmääratud ajakavale tugineva süstemaatilise renoveerimispoliitikaga alustamine, arvestades parlamendi vanimate hoonete vanust. |
| --- | --- |

—

kindlaksmääratud ajakavale tugineva süstemaatilise renoveerimispoliitikaga alustamine, arvestades parlamendi vanimate hoonete vanust.

| 109. | Ühtlasi võeti 2011. aastal kinnisvaraturu uuringuteks ja hangeteks kasutusele uus metoodika, mis oli analoogne komisjoni vastu võetud samalaadsete sätetega. Selles keskendutakse ühelt poolt läbipaistvusele (avaldamine Euroopa Liidu Teatajas), et tagada kõigi turuosaliste võrdne teavitamine ja tihendada konkurentsi regulatiivset raamistikku järgides. Teisalt täpsustatakse selles menetluse etappe ja selgitatakse ning dokumenteeritakse kinnisvara puudutavate läbirääkimiste käigus järgitavat menetlust. Selle eesmärk on ka kasutada ära läbirääkimisi ja saavutada parlamendi seisukohalt võimalikult hea hinna ja kvaliteedi suhe. |
| --- | --- |

109.

Ühtlasi võeti 2011. aastal kinnisvaraturu uuringuteks ja hangeteks kasutusele uus metoodika, mis oli analoogne komisjoni vastu võetud samalaadsete sätetega. Selles keskendutakse ühelt poolt läbipaistvusele (avaldamine Euroopa Liidu Teatajas), et tagada kõigi turuosaliste võrdne teavitamine ja tihendada konkurentsi regulatiivset raamistikku järgides. Teisalt täpsustatakse selles menetluse etappe ja selgitatakse ning dokumenteeritakse kinnisvara puudutavate läbirääkimiste käigus järgitavat menetlust. Selle eesmärk on ka kasutada ära läbirääkimisi ja saavutada parlamendi seisukohalt võimalikult hea hinna ja kvaliteedi suhe.

| 110. | Uue hoolduspoliitika järkjärgulise kasutuselevõtmise raames on välisauditi järel ühtlustatud tulevaste hoolduslepingute menetlusi ja tehnilisi tingimusi. Ühtlasi käivitati tehniliste seadmete käitamise ja hooldamise uute lepingute ühtne pakkumismenetlus (1 osa koha kohta) ja selle tulemused olid head. Siinjuures tuleks märkida, et selle pakkumismenetluse tulemus kinnitab seda, et uuele tugevdatud hoolduspoliitikale eraldatavat eelarvet tuleb suurendada, eriti selleks, et tulla toime vananevate hoonetega |
| --- | --- |

110.

Uue hoolduspoliitika järkjärgulise kasutuselevõtmise raames on välisauditi järel ühtlustatud tulevaste hoolduslepingute menetlusi ja tehnilisi tingimusi. Ühtlasi käivitati tehniliste seadmete käitamise ja hooldamise uute lepingute ühtne pakkumismenetlus (1 osa koha kohta) ja selle tulemused olid head. Siinjuures tuleks märkida, et selle pakkumismenetluse tulemus kinnitab seda, et uuele tugevdatud hoolduspoliitikale eraldatavat eelarvet tuleb suurendada, eriti selleks, et tulla toime vananevate hoonetega

| 111. | Konrad Adenaueri hoone osas kirjutati 28. septembril 2011 ühe Prantsuse-Luksemburgi konsortsiumiga alla kinnisvaraarendaja asutamise ja rahastamise leping. Projekti kaasrahastajad on 50 % ulatuses Euroopa Investeerimispank ja 50 % ulatuses konkursi võitnud konsortsium. Ühtlasi jõuavad lõpule geotermilise energiasüsteemi puurimistööd (31. detsembriks 2011 oli valmis 95 %). Tööde teostaja valimiseks välja kuulutatud pakkumiskutsele vastuseks esitatud hinnapakkumised olid hinnangulisest hinnast palju kõrgemad ja volitatud eelarvevahendite käsutaja otsustas seetõttu lepingut mitte sõlmida ja uus pakkumiskutse on kavandatud 2012. aasta esimesse poolde pärast pakkumisdokumentide muutmist. |
| --- | --- |

111.

Konrad Adenaueri hoone osas kirjutati 28. septembril 2011 ühe Prantsuse-Luksemburgi konsortsiumiga alla kinnisvaraarendaja asutamise ja rahastamise leping. Projekti kaasrahastajad on 50 % ulatuses Euroopa Investeerimispank ja 50 % ulatuses konkursi võitnud konsortsium. Ühtlasi jõuavad lõpule geotermilise energiasüsteemi puurimistööd (31. detsembriks 2011 oli valmis 95 %). Tööde teostaja valimiseks välja kuulutatud pakkumiskutsele vastuseks esitatud hinnapakkumised olid hinnangulisest hinnast palju kõrgemad ja volitatud eelarvevahendite käsutaja otsustas seetõttu lepingut mitte sõlmida ja uus pakkumiskutse on kavandatud 2012. aasta esimesse poolde pärast pakkumisdokumentide muutmist.

E.2.   Keskkonnapoliitika

| 112. | Parlamendi määratletud keskkonnaalaste eesmärkide täitmiseks vastavalt keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) eeskirjadele ja selleks et aidata täita parlamendi võetud eesmärki vähendada oma CO2 heidet 2020. aastaks 30 % võrra, võeti järgmisi meetmeid:






  — | kirjutati alla Brüsselis ja Strasbourgis asuvate hoonete energiaauditi tegemist puudutavad uuringulepingud ja loodi mitu projektirühma; Winston Churchilli, Salvador de Madariaga ja Paul-Henri Spaaki hoonete ning Atriumi uuringud on juba käimas; muid Brüsselis ja Strasbourgis asuvaid hooneid uuritakse järk-järgult; |
| --- | --- | --- |

112.

Parlamendi määratletud keskkonnaalaste eesmärkide täitmiseks vastavalt keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) eeskirjadele ja selleks et aidata täita parlamendi võetud eesmärki vähendada oma CO2 heidet 2020. aastaks 30 % võrra, võeti järgmisi meetmeid:

—

kirjutati alla Brüsselis ja Strasbourgis asuvate hoonete energiaauditi tegemist puudutavad uuringulepingud ja loodi mitu projektirühma; Winston Churchilli, Salvador de Madariaga ja Paul-Henri Spaaki hoonete ning Atriumi uuringud on juba käimas; muid Brüsselis ja Strasbourgis asuvaid hooneid uuritakse järk-järgult;

| — | valgustuse väljavahetamise esimene etapp Brüsselis on lõppenud ja teise etapi uuring on kavandatud 2012. aastasse; |
| --- | --- |

—

valgustuse väljavahetamise esimene etapp Brüsselis on lõppenud ja teise etapi uuring on kavandatud 2012. aastasse;

| — | jäätmete kogumise ühtlustamiseks kolmes töökohas on paigaldatud lahtritega prügikastid; |
| --- | --- |

—

jäätmete kogumise ühtlustamiseks kolmes töökohas on paigaldatud lahtritega prügikastid;

| — | keskkonnaanalüüsi, eeskirjade järgimise järelevalvet ja õigusalaseid konsultatsioone puudutav raamleping kirjutati alla 2011. aasta novembris; see leping ühendab mitut keskkonnajuhtimissüsteemi jätkuva parandamise ja laiendamisega seotud olulist teenust. |
| --- | --- |

—

keskkonnaanalüüsi, eeskirjade järgimise järelevalvet ja õigusalaseid konsultatsioone puudutav raamleping kirjutati alla 2011. aasta novembris; see leping ühendab mitut keskkonnajuhtimissüsteemi jätkuva parandamise ja laiendamisega seotud olulist teenust.

| 113. | Juhatus otsustas 12. septembril 2011 võtta 2012. aastal kasutusele CO2 heidet tasakaalustav süsteemi (keskpika kohaldamisajaga). Otsus kinnitati täiskogu istungil 1. detsembril 2011 ja selleks eraldati eelarvereal 239„Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava”950 000 eurot. |
| --- | --- |

113.

Juhatus otsustas 12. septembril 2011 võtta 2012. aastal kasutusele CO2 heidet tasakaalustav süsteemi (keskpika kohaldamisajaga). Otsus kinnitati täiskogu istungil 1. detsembril 2011 ja selleks eraldati eelarvereal 239„Euroopa Parlamendi süsinikuheite tasakaalustamise kava”950 000 eurot.

| 114. | Tasakaalustatav heide on ligikaudu 30 000 – 35 000 tonni CO2 ekvivalenti (ligikaudu 30 % kogu CO2-jalajäljest kokku) ja sisaldab järgmist:






  — | personali ametisõidud; |
| --- | --- | --- |

114.

Tasakaalustatav heide on ligikaudu 30 000 – 35 000 tonni CO2 ekvivalenti (ligikaudu 30 % kogu CO2-jalajäljest kokku) ja sisaldab järgmist:

—

personali ametisõidud;

| — | hoonetes energiakasutusest ja tehnilistest seadmetest tekkiv heide; |
| --- | --- |

—

hoonetes energiakasutusest ja tehnilistest seadmetest tekkiv heide;

| — | ametiautod. |
| --- | --- |

—

ametiautod.

| 115. | Lõpetuseks toonitas juhatus, et parlamendiliikmete lennureiside kompenseerimine on küsimus, mille eest nad on isiklikult vastutavad, ja seetõttu ei sisaldu lennureisid kavandatavas süsteemis. |
| --- | --- |

115.

Lõpetuseks toonitas juhatus, et parlamendiliikmete lennureiside kompenseerimine on küsimus, mille eest nad on isiklikult vastutavad, ja seetõttu ei sisaldu lennureisid kavandatavas süsteemis.

| 116. | Keskkonnasõbralikuma liikuvuspoliitika väljatöötamisega seoses tuleb tuua välja järgmised meetmed:






  — | STIBiga (Brüssel) sõlmitud leping, kus maksja on kolmas osapool: leping jõustus 2010. aasta detsembris ja esimesed taotlused selle süsteemi kasutamiseks tehti 2011. aasta jaanuaris; |
| --- | --- | --- |

116.

Keskkonnasõbralikuma liikuvuspoliitika väljatöötamisega seoses tuleb tuua välja järgmised meetmed:

—

STIBiga (Brüssel) sõlmitud leping, kus maksja on kolmas osapool: leping jõustus 2010. aasta detsembris ja esimesed taotlused selle süsteemi kasutamiseks tehti 2011. aasta jaanuaris;

| — | Mobility point raamleping (Brüssel): 15. juunil 2011 võeti täiskogu istungil tehtud otsuse kohaselt kasutusele liikuvust käsitlev nõuandepunkt (Mobility Helpdesk), kust saab nõu keskkonnasõbralike sõiduviiside kohta; |
| --- | --- |

—

Mobility point raamleping (Brüssel): 15. juunil 2011 võeti täiskogu istungil tehtud otsuse kohaselt kasutusele liikuvust käsitlev nõuandepunkt (Mobility Helpdesk), kust saab nõu keskkonnasõbralike sõiduviiside kohta;

| — | 16. oktoobril 2011 jõustus SNCBga (Brüssel) sõlmitud ja peasekretäri poolt alla kirjutatud leping, mille kohaselt võeti vastu süsteem, kus maksja on kolmas osapool, ning millega soovitakse edendada rongi kasutamist kodu ja töökoha vahelistel sõitudel; süsteemi käivitamise järgselt on ligikaudu 200 inimest juba esitanud taotluse selle kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

16. oktoobril 2011 jõustus SNCBga (Brüssel) sõlmitud ja peasekretäri poolt alla kirjutatud leping, mille kohaselt võeti vastu süsteem, kus maksja on kolmas osapool, ning millega soovitakse edendada rongi kasutamist kodu ja töökoha vahelistel sõitudel; süsteemi käivitamise järgselt on ligikaudu 200 inimest juba esitanud taotluse selle kasutamiseks.

2011. aasta juunis alustati liikuvust käsitleva küsitlusega Luxembourgis. Praegu hinnatakse teavet Jobkaarti kasutamise kohta töötajate poolt

E.3.   Infotehnoloogia moderniseerimise jätkamine

| 117. | Parlamendiliikmete ja institutsiooni käsutusse on antud uus WIFI-teenus, mis tugineb ulatuslikule infrastruktuurile ja hõlmab parlamendiliikmete Brüsselis ja Strasbourgis kasutatavad ruumid, täpsemalt parlamendiliikmete bürood, koosolekuruumid, istungisaalid, avalikud ruumid, koridorid, parlamendiliikmete restoranid jne. WIFI-teenus kuulutati avatuks 2011. aasta oktoobris ja selle kasutamist toetav tugistruktuur valmis Euroopa Parlamendis. See hõlmab muu hulgas sertifikaatide väljastamise parlamendiliikmetele (546 sertifikaati), ametnikele ja muudele Euroopa Parlamendi külastajatele. |
| --- | --- |

117.

Parlamendiliikmete ja institutsiooni käsutusse on antud uus WIFI-teenus, mis tugineb ulatuslikule infrastruktuurile ja hõlmab parlamendiliikmete Brüsselis ja Strasbourgis kasutatavad ruumid, täpsemalt parlamendiliikmete bürood, koosolekuruumid, istungisaalid, avalikud ruumid, koridorid, parlamendiliikmete restoranid jne. WIFI-teenus kuulutati avatuks 2011. aasta oktoobris ja selle kasutamist toetav tugistruktuur valmis Euroopa Parlamendis. See hõlmab muu hulgas sertifikaatide väljastamise parlamendiliikmetele (546 sertifikaati), ametnikele ja muudele Euroopa Parlamendi külastajatele.

| 118. | Europarli täiesti uuendatud kasutajaliides võeti kasutusele 1. novembril 2011. Nutitelefonides kasutamiseks sobiv Europarli mobiiliversioon tarniti 2011. aasta keskel. Euroopa Parlamendi Intraneti osas jõuti olulise verstapostini 2011. aasta veebruaris, kui võeti kasutusele elektrooniline telefoniraamat EP Directory. Intranetti lisati ka multimeedia sisu. See koos toimetusliku sisu paranemisega suurendas tunduvalt külastuste (+45 %) ja üksikkülastajate (+15 %) arvu. |
| --- | --- |

118.

Europarli täiesti uuendatud kasutajaliides võeti kasutusele 1. novembril 2011. Nutitelefonides kasutamiseks sobiv Europarli mobiiliversioon tarniti 2011. aasta keskel. Euroopa Parlamendi Intraneti osas jõuti olulise verstapostini 2011. aasta veebruaris, kui võeti kasutusele elektrooniline telefoniraamat EP Directory. Intranetti lisati ka multimeedia sisu. See koos toimetusliku sisu paranemisega suurendas tunduvalt külastuste (+45 %) ja üksikkülastajate (+15 %) arvu.

| 119. | Paberivaba programmi osas on saavutatud selgeid edusamme: komisjonidele mõeldud üldine Intranet eCommittee läbis edukalt beeta katsed kolmes komisjonis ja sellele järgnevad ettevalmistused programmi üldiseks kasutuselevõtuks 2012. aasta alguses. eMeeting-teenuse katseprogramm iPadidega algas 2011. aasta novembris õiguskomisjonis ning 2012. aasta kevadel hakkavad süsteemi katsetama veel neli komisjoni. |
| --- | --- |

119.

Paberivaba programmi osas on saavutatud selgeid edusamme: komisjonidele mõeldud üldine Intranet eCommittee läbis edukalt beeta katsed kolmes komisjonis ja sellele järgnevad ettevalmistused programmi üldiseks kasutuselevõtuks 2012. aasta alguses. eMeeting-teenuse katseprogramm iPadidega algas 2011. aasta novembris õiguskomisjonis ning 2012. aasta kevadel hakkavad süsteemi katsetama veel neli komisjoni.

| 120. | Olulised arengud toimusid ka muudes valdkondades. Eriti võiks välja tuua järgmist:






  — | sõlmiti uus mobiilsideteenuste leping, millega saavutati märkimisväärne hinnaalandus (30 %); |
| --- | --- | --- |

120.

Olulised arengud toimusid ka muudes valdkondades. Eriti võiks välja tuua järgmist:

—

sõlmiti uus mobiilsideteenuste leping, millega saavutati märkimisväärne hinnaalandus (30 %);

| — | teadmushalduse projekti raames jätkus Eurovoc-indekseerimine kogu aasta jooksul; |
| --- | --- |

—

teadmushalduse projekti raames jätkus Eurovoc-indekseerimine kogu aasta jooksul;

| — | Brüsseli ja Strasbourgi istungisaalide elektroonilisi hääletusseadmeid uuendati; |
| --- | --- |

—

Brüsseli ja Strasbourgi istungisaalide elektroonilisi hääletusseadmeid uuendati;

| — | juunis tehti mitmes rakenduses muudatusi, et võtta arvesse kodukorra artiklit 51 (rohkem kui üks raportöör); |
| --- | --- |

—

juunis tehti mitmes rakenduses muudatusi, et võtta arvesse kodukorra artiklit 51 (rohkem kui üks raportöör);

| — | AT4AM-rakenduse kolmas etapp võeti tootmisse ja aasta lõpuks oli sinna sisestatud üle 100 000 muudatusettepaneku; |
| --- | --- |

—

AT4AM-rakenduse kolmas etapp võeti tootmisse ja aasta lõpuks oli sinna sisestatud üle 100 000 muudatusettepaneku;

| — | pärast komisjoni hallatava institutsioonidevahelise läbipaistvusregistri tegevuse alustamist 2011. aasta juunis rakendati 2011. aasta detsembris Euroopa Parlamendi turvateenistuse täiendavaid tugitegevusi; |
| --- | --- |

—

pärast komisjoni hallatava institutsioonidevahelise läbipaistvusregistri tegevuse alustamist 2011. aasta juunis rakendati 2011. aasta detsembris Euroopa Parlamendi turvateenistuse täiendavaid tugitegevusi;

| — | IPEX-rakenduse versioon 4 võeti kasutusele 2011. aasta juunis. Rakendus lihtsustab Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahelist suhtlemist;7 |
| --- | --- |

—

IPEX-rakenduse versioon 4 võeti kasutusele 2011. aasta juunis. Rakendus lihtsustab Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahelist suhtlemist;7

| — | 2011. aasta detsembris võeti kasutusele õigusloome jälgimissüsteemi (OEIL) versioon 6; |
| --- | --- |

—

2011. aasta detsembris võeti kasutusele õigusloome jälgimissüsteemi (OEIL) versioon 6;

| — | EXPOMEP, uus rakendus näitusepindade haldamiseks Euroopa Parlamendi hoonetes, tarniti 2011. aasta oktoobris. |
| --- | --- |

—

EXPOMEP, uus rakendus näitusepindade haldamiseks Euroopa Parlamendi hoonetes, tarniti 2011. aasta oktoobris.

E.4.   Tõlketeenistustele ette nähtud ressursside optimaalne kasutus

| 121. | Järgides eesmärki kaitsta jätkuvalt kõigi parlamendiliikmete õigust võrdväärsele tõlketeenusele, võeti arvesse ka kulude kasvu kontrollimist, et tagada olukord, kus kasutatud ressursid annaksid parlamendiliikmetele võimalikult suurt kasu. Välisekspertide tehtud tõlketeenuste ülduuringu tulemused andsid parlamendile parema ülevaate tulevastest vajadustest. Ressursse tuleb eri keeleüksuste vahel õiglasemalt jagada vastavalt iga keelega seotud töökoormusele, et saavutada sisseostetavate teenuste võrdväärne maht ja suurendada tasuvust. |
| --- | --- |

121.

Järgides eesmärki kaitsta jätkuvalt kõigi parlamendiliikmete õigust võrdväärsele tõlketeenusele, võeti arvesse ka kulude kasvu kontrollimist, et tagada olukord, kus kasutatud ressursid annaksid parlamendiliikmetele võimalikult suurt kasu. Välisekspertide tehtud tõlketeenuste ülduuringu tulemused andsid parlamendile parema ülevaate tulevastest vajadustest. Ressursse tuleb eri keeleüksuste vahel õiglasemalt jagada vastavalt iga keelega seotud töökoormusele, et saavutada sisseostetavate teenuste võrdväärne maht ja suurendada tasuvust.

| 122. | Sellega seoses käivitati 2011. aasta oktoobris ulatuslik mitmeaastane projekt kirjaliku tõlke peadirektoraadi töömeetodite ühtlustamiseks eesmärgiga harmoniseerida töömeetodid, parandada kvaliteeti ja tõlkeprotsesse ning hinnata ümber tõlkeosakondade assistentide roll ja staatus keeleüksustes. Samaaegselt tuli kirjaliku tõlke ja terminoloogia direktoraat edukalt toime 10 % vähem töötajatega kui 2010. aastal pärast töötajate ümberpaigutamist muudesse osakondadesse. Seetõttu suurenes keskmine tootlikkuse tase tõlkeüksustes 2011. aastal märkimisväärselt. |
| --- | --- |

122.

Sellega seoses käivitati 2011. aasta oktoobris ulatuslik mitmeaastane projekt kirjaliku tõlke peadirektoraadi töömeetodite ühtlustamiseks eesmärgiga harmoniseerida töömeetodid, parandada kvaliteeti ja tõlkeprotsesse ning hinnata ümber tõlkeosakondade assistentide roll ja staatus keeleüksustes. Samaaegselt tuli kirjaliku tõlke ja terminoloogia direktoraat edukalt toime 10 % vähem töötajatega kui 2010. aastal pärast töötajate ümberpaigutamist muudesse osakondadesse. Seetõttu suurenes keskmine tootlikkuse tase tõlkeüksustes 2011. aastal märkimisväärselt.

| 123. | Suulise tõlke osas tuleks märkida, et töökoormus on Lissaboni lepingu kaudse mõju tõttu märkimisväärselt kasvanud, kuna rohkem on mitteametlikke kontakte, kolmepoolseid kohtumisi ja lepituskohtumisi. 2011. aastal tagas suulise tõlke ja konverentside peadirektoraat suulise tõlke 5 263 istungil (15) Euroopa Parlamendi kolmes töökohas. Lisaks suulise tõlkega koosolekutele vastutas suulise tõlke ja konverentside peadirektoraat veel 15 602 suulise tõlketa istungi logistika ja 44 fraktsioonide ning poliitiliste organite (juhatus, esimeeste konverents, kvestorid), 129 parlamendikomisjonide ja delegatsioonide ja veel 19 muu Euroopa Parlamendi koosoleku logistika eest väljaspool parlamendi kolme töökohta. |
| --- | --- |

123.

Suulise tõlke osas tuleks märkida, et töökoormus on Lissaboni lepingu kaudse mõju tõttu märkimisväärselt kasvanud, kuna rohkem on mitteametlikke kontakte, kolmepoolseid kohtumisi ja lepituskohtumisi. 2011. aastal tagas suulise tõlke ja konverentside peadirektoraat suulise tõlke 5 263 istungil (15) Euroopa Parlamendi kolmes töökohas. Lisaks suulise tõlkega koosolekutele vastutas suulise tõlke ja konverentside peadirektoraat veel 15 602 suulise tõlketa istungi logistika ja 44 fraktsioonide ning poliitiliste organite (juhatus, esimeeste konverents, kvestorid), 129 parlamendikomisjonide ja delegatsioonide ja veel 19 muu Euroopa Parlamendi koosoleku logistika eest väljaspool parlamendi kolme töökohta.

| 124. | Ühtlasi tuleks märkida, et struktuurse kokkuhoiu jätkamiseks tegi juhatus 2011. aasta septembris ja detsembris otsused, mis võimaldavad hoida alates 2012. aastast keeleteenuste pealt kokku 21 miljonit eurot. See hõlmab peamiselt otsust lõpetada istungite stenogrammide ja kirjalikult vastatavate küsimuste süsteemne tõlkimine kõigisse keelesse ja muuta ametlike koosolekute ajakava, et kasutada optimaalsemalt parlamendi koosseisulisi tõlke. |
| --- | --- |

124.

Ühtlasi tuleks märkida, et struktuurse kokkuhoiu jätkamiseks tegi juhatus 2011. aasta septembris ja detsembris otsused, mis võimaldavad hoida alates 2012. aastast keeleteenuste pealt kokku 21 miljonit eurot. See hõlmab peamiselt otsust lõpetada istungite stenogrammide ja kirjalikult vastatavate küsimuste süsteemne tõlkimine kõigisse keelesse ja muuta ametlike koosolekute ajakava, et kasutada optimaalsemalt parlamendi koosseisulisi tõlke.

E.5.   Turvateenistuse põhjalik ümberkorraldamine

| 125. | Juhatus võttis oma 6. juuli 2011. aasta koosolekul vastu uue üldise turvakontseptsiooni, mis põhineb kvalitatiivsel, mitte kvantitatiivsel lähenemisel turvalisusele. Kontseptsiooni eesmärk on pakkuda paindlikku turvalisust, millega on võimalik kaitsta mitte ainult traditsiooniliselt isikuid ja vara, vaid ka teavet praeguste ja tekkivate ohtude eest parlamendi hoonetes ja väljaspool ning tagada tuumiktegevuse jätkumine suure kriisi korral. Selles sisaldub viis peamist tegevusliini:






  — | Euroopa Parlamendi turvalisuskultuuri parandamine; |
| --- | --- | --- |

125.

Juhatus võttis oma 6. juuli 2011. aasta koosolekul vastu uue üldise turvakontseptsiooni, mis põhineb kvalitatiivsel, mitte kvantitatiivsel lähenemisel turvalisusele. Kontseptsiooni eesmärk on pakkuda paindlikku turvalisust, millega on võimalik kaitsta mitte ainult traditsiooniliselt isikuid ja vara, vaid ka teavet praeguste ja tekkivate ohtude eest parlamendi hoonetes ja väljaspool ning tagada tuumiktegevuse jätkumine suure kriisi korral. Selles sisaldub viis peamist tegevusliini:

—

Euroopa Parlamendi turvalisuskultuuri parandamine;

| — | turvalisusega seonduvate riskihindamismeetodite igapäevane kohaldamine, rakendades valdkonnaülest haldusmenetluste juhtimist ja paremat teabevahetust asjaomaste turvalisuse eest vastutavate kontaktisikutega; |
| --- | --- |

—

turvalisusega seonduvate riskihindamismeetodite igapäevane kohaldamine, rakendades valdkonnaülest haldusmenetluste juhtimist ja paremat teabevahetust asjaomaste turvalisuse eest vastutavate kontaktisikutega;

| — | ulatuslikum koostöö riikide politseijõududega ka institutsioonidevahelises kontekstis; |
| --- | --- |

—

ulatuslikum koostöö riikide politseijõududega ka institutsioonidevahelises kontekstis;

| — | Euroopa Parlamendi hoonetele ja hoonete sees ruumidele eri tasanditel juurdepääsu loomine (tsoonideks jagamine); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi hoonetele ja hoonete sees ruumidele eri tasanditel juurdepääsu loomine (tsoonideks jagamine);

| — | kulutõhusa tasakaalu hoidmine koosseisuliste ja koosseisuväliste töötajate vahel (ülesannete täitmine parlamendisiseselt ja professionaalselt); |
| --- | --- |

—

kulutõhusa tasakaalu hoidmine koosseisuliste ja koosseisuväliste töötajate vahel (ülesannete täitmine parlamendisiseselt ja professionaalselt);

| 126. | Akrediteerimise ja vastuvõtuga liituvate ülesannete andmine parlamendi koosseisuliste töötajate kätte algas 2011. aastal ja peaks jõudma lõpule 2012. aastal. See viidi lõpule Strasbourgis (1. juulil) ja Luxembourgis (1. oktoobril). Brüsselis on ülesannete üleandmine endiselt käimas ja see viiakse lõpule 2012. aasta eelarves ette nähtud 17 täiendava AST ametikoha eraldamisega. |
| --- | --- |

126.

Akrediteerimise ja vastuvõtuga liituvate ülesannete andmine parlamendi koosseisuliste töötajate kätte algas 2011. aastal ja peaks jõudma lõpule 2012. aastal. See viidi lõpule Strasbourgis (1. juulil) ja Luxembourgis (1. oktoobril). Brüsselis on ülesannete üleandmine endiselt käimas ja see viiakse lõpule 2012. aasta eelarves ette nähtud 17 täiendava AST ametikoha eraldamisega.

| 127. | Uue kontseptsiooni raames otsustas juhatus ka anda parlamendi koosseisulistele töötajatele üle siseturvalisusega seotud teatud juhtimis- ja strateegiaülesanded. Täidetavate ametikohtade eriomadusi arvestades paluti Euroopa Personalivaliku Ametil (EPSO) korraldada erikonkurss ja osalemiskutse lepingulistele töötajatele on avaldatud. |
| --- | --- |

127.

Uue kontseptsiooni raames otsustas juhatus ka anda parlamendi koosseisulistele töötajatele üle siseturvalisusega seotud teatud juhtimis- ja strateegiaülesanded. Täidetavate ametikohtade eriomadusi arvestades paluti Euroopa Personalivaliku Ametil (EPSO) korraldada erikonkurss ja osalemiskutse lepingulistele töötajatele on avaldatud.

| 128. | Üldturvalisuse ja tuleohutusega seotud teenuseid ja Strasbourgi raadiokommunikatsioonsüsteemi ülalpidamist puudutav raamleping kirjutati alla 2011. aasta juunis piiratud menetluse järel, mille käigus toonitati nende kolme valdkonna vahelist sünergiat ja neid ülesandeid täitma hakkava välispersonali professionaalsuse ja koolituse tähtsust. |
| --- | --- |

128.

Üldturvalisuse ja tuleohutusega seotud teenuseid ja Strasbourgi raadiokommunikatsioonsüsteemi ülalpidamist puudutav raamleping kirjutati alla 2011. aasta juunis piiratud menetluse järel, mille käigus toonitati nende kolme valdkonna vahelist sünergiat ja neid ülesandeid täitma hakkava välispersonali professionaalsuse ja koolituse tähtsust.

| 129. | Luxembourgis asuvate hoonete turvalisust puudutav uus leping tehti 21. detsembril 2011 ja see jõustub 2012. aasta märtsi lõpus. Brüsselit puudutava pakkumismenetluse osas jätkus hindamine veel 2011. aasta lõpus. Nii nagu Strasbourgi puhul, toodi esile sünergia eri valdkondade vahel ja kõrgelt kvalifitseeritud professionaalse personali tähtsus. |
| --- | --- |

129.

Luxembourgis asuvate hoonete turvalisust puudutav uus leping tehti 21. detsembril 2011 ja see jõustub 2012. aasta märtsi lõpus. Brüsselit puudutava pakkumismenetluse osas jätkus hindamine veel 2011. aasta lõpus. Nii nagu Strasbourgi puhul, toodi esile sünergia eri valdkondade vahel ja kõrgelt kvalifitseeritud professionaalse personali tähtsus.

F.   Muud uuendusmeetmed

F.1.   Finantsjuhtimine

| 130. | Muude juhtimisega seotud paranduste osas jätkus 2011. aastal tekkepõhise raamatupidamisarvestuse järkjärguline kasutuselevõtmine, kasutusele võeti uued moodulid, muu hulgas uus inventarihalduse ja kolmandate isikute individualiseeritud halduse ELS-süsteem FINORD-raamatupidamissüsteemis. |
| --- | --- |

130.

Muude juhtimisega seotud paranduste osas jätkus 2011. aastal tekkepõhise raamatupidamisarvestuse järkjärguline kasutuselevõtmine, kasutusele võeti uued moodulid, muu hulgas uus inventarihalduse ja kolmandate isikute individualiseeritud halduse ELS-süsteem FINORD-raamatupidamissüsteemis.

| 131. | Peasekretär tegi ühtlasi otsuse uuendada ja ajakohastada parlamendi finantsteabesüsteeme ja varustada parlament analüütilise arvestusvahendiga, mis kergendaks teabe andmist kõrgemale juhtkonnale, selleks et hinnata institutsiooni käsutuses olevaid finants- ja inimressursse ning nende kasutamise tõhusust. Sellel eesmärgil asutati 1. oktoobril 2011 R-FIS (finantsteabesüsteemide ümberkorraldamise üksus), mille üks ülesanne on vahetada välja olemasolevad finantsrakendused, eelkõige FINORD, FINICS, VIRE, TRESOR, ELS. |
| --- | --- |

131.

Peasekretär tegi ühtlasi otsuse uuendada ja ajakohastada parlamendi finantsteabesüsteeme ja varustada parlament analüütilise arvestusvahendiga, mis kergendaks teabe andmist kõrgemale juhtkonnale, selleks et hinnata institutsiooni käsutuses olevaid finants- ja inimressursse ning nende kasutamise tõhusust. Sellel eesmärgil asutati 1. oktoobril 2011 R-FIS (finantsteabesüsteemide ümberkorraldamise üksus), mille üks ülesanne on vahetada välja olemasolevad finantsrakendused, eelkõige FINORD, FINICS, VIRE, TRESOR, ELS.

| 132. | Lepingute haldamise valdkonnas muutus uue Web Contracts rakenduse kasutamine sõlmitud lepingutega seotud andmete sisestamiseks 1. jaanuarist 2011 kohustuslikuks, et hankelepinguid parlamendis paremini ja tulemuslikumalt hallata. |
| --- | --- |

132.

Lepingute haldamise valdkonnas muutus uue Web Contracts rakenduse kasutamine sõlmitud lepingutega seotud andmete sisestamiseks 1. jaanuarist 2011 kohustuslikuks, et hankelepinguid parlamendis paremini ja tulemuslikumalt hallata.

F.2.   Personalijuhtimine

| 133. | Personalijuhtimise osas loodi uus Streamline’i moodul „Streamline Learning Management”, mis võeti tootmisse 2011. aasta juunis ja mis võimaldab ametialase koolituse taotluste elektroonilist käsitlemist. |
| --- | --- |

133.

Personalijuhtimise osas loodi uus Streamline’i moodul „Streamline Learning Management”, mis võeti tootmisse 2011. aasta juunis ja mis võimaldab ametialase koolituse taotluste elektroonilist käsitlemist.

F.3.   Peasekretariaadi prioriteetide juhtimine

| 134. | Kõikide peadirektoraatide haldustöö programm aastateks 2009–2011 on nüüd põhjaliku järelevalve all. Haldustöö programm on juhtimisvahend ja kajastab sellisena igas peadirektoraadis ja õigusteenistuses saavutatud tulemusi asjaomases ajavahemikus. Kõik peadirektoraadid esitavad korrapäraselt aruanded oma tähtsamate projektide edenemise kohta. |
| --- | --- |

134.

Kõikide peadirektoraatide haldustöö programm aastateks 2009–2011 on nüüd põhjaliku järelevalve all. Haldustöö programm on juhtimisvahend ja kajastab sellisena igas peadirektoraadis ja õigusteenistuses saavutatud tulemusi asjaomases ajavahemikus. Kõik peadirektoraadid esitavad korrapäraselt aruanded oma tähtsamate projektide edenemise kohta.

G.   Üldised struktuurimuutused peasekretariaadis (kaasa arvatud fraktsioonides)

| 135. | Kokku loodi 2011. aastal 252 uut ametikohta, et täita neli peamist nõudmist, mis olid kokkuvõtvalt järgmised:








  — | : | Lissaboni lepingu rakendamine | : | 109 ametikohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Horvaatia ühinemise ettevalmistused | : | 62 ametikohta |
| — | : | infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi kolmeaastase kava rakendamine | : | 17 ametikohta |
| — | : | igapäevatööga seotud vajadused, mida ei olnud võimalik katta ümberpaigutuste abil | : | 64 ametikohta |

135.

Kokku loodi 2011. aastal 252 uut ametikohta, et täita neli peamist nõudmist, mis olid kokkuvõtvalt järgmised:

—

:

Lissaboni lepingu rakendamine

:

109 ametikohta

—

:

Horvaatia ühinemise ettevalmistused

:

62 ametikohta

—

:

infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi kolmeaastase kava rakendamine

:

17 ametikohta

—

:

igapäevatööga seotud vajadused, mida ei olnud võimalik katta ümberpaigutuste abil

:

64 ametikohta

| 136. | Ametikohtade loetelus ja parlamendi juhtimises tehtud olulisemad muudatused on kokkuvõtvalt ära toodud järgmises tabelis.

  Tabel 12


  Kokkuvõte ümberkorraldustest peasekretariaadis 2011. aastal







  Peadirektoraat | Ümberkorraldused ja ajakohastamine |
| --- | --- | --- |
| DG PRES | Pandi paika õigusaktide direktoraadi uus struktuur. Direktoraat koosneb nüüd kuuest üksusest ja on võimeline tõhusamalt ja ratsionaalsemalt lahendama probleeme ja täitma ülesandeid.
  Kolmanda üksuse (suhted Lääne-Balkani riikide parlamentide ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assambleega) loomisega riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadis sai direktoraat erivahendi asjakohasemaks reageerimiseks rakendatavatele programmidele. Üksus loodi nelja töötaja (sealhulgas üksuse juhataja) sisemise ümberpaigutamisega ja peasekretär eraldas ühe ametikoha institutsioonidevahelise koostöö üksuse tugevdamiseks.

  Presidentuuri teenistuste direktoraadis loodi uus salastatud teabe üksus. Planeerimise ja institutsiooniliste suhete üksus jagati kaheks eraldi üksuseks: planeerimise üksuseks ja institutsiooniliste suhete üksuseks. Ümberkorraldus teostati sisemiste ümberpaigutamiste ja sisemise liikuvuse abil ja seetõttu, et eelarves olid ette nähtud uued ametikohad salastatud teabe üksusele.

  Ressursside direktoraadis loodi 2011. aasta detsembris infotehnoloogia ja sisekommunikatsiooni üksus. Üksuse juhataja ja ühe AD ametikoha täitmise menetlus toimub 2012. aasta esimeses kvartalis.
  Kaks aastat pärast turvaküsimuste direktoraadi loomist viidi lõpule nelja üksuse juhata ametikoha täitmine. |
| DG IPOL | Mõju-uuringu direktoraat loodi vastusena parlamendis vastu võetud sõltumatute mõjuhinnangute tagamist käsitlevale raportile, milles kutsuti üles looma Euroopa Parlamendile ühtne mõjuhindamise mehhanism ühise menetluse ja metoodika põhjal ning uue autonoomse struktuuri egiidi all. Direktoraadi loomine ei avaldanud mõju eelarvele, kunaselle töötajad tulid poliitikaosakondadest ja muud ametikohad täideti ümberpaigutamistega ja jagunesid kahe üksuse – mõju hindamise üksuse ja Euroopa lisandväärtuse üksuse vahel. Direktoraat peaks mängima väga olulist rolli kogu õigusaktide vastuvõtmise tsükli jooksul, et parlament saaks täieõigusliku kaasseadusandjana paremini hinnata tema ees seisvate valikute majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja tervisele avalduvaid tagajärgi ning nende mõju kodanike põhiõigustele. |
| DG EXPO | Tärkavate demokraatiate toetamiseks ja demokratiseerimise edendamiseks, eriti Araabia maailmas, luuakse välispoliitika peadirektoraadis uus demokraatia toetamise direktoraat (juhatus kiitis selle heaks 12. detsembril 2011). Direktoraat luuakse ümberpaigutamiste teel ja see ei mõjuta eelarvet ning sisaldab demokraatia edendamise bürood (praegu liidu välispoliitika peadirektoraadis) ja kolme üksust: valimiste vaatlemine (praegu välispoliitika peadirektoraadi A direktoraat), Lääne-Balkani riigid (praegu presidentuuri peadirektoraat) inimõiguste alased meetmed (luuakse ja eraldatakse viis ametikohta). Uus direktoraat luuakse 2012. aasta esimesel poolel. |
| DG INLO | 2010. aasta veebruaris alustatud ümberkorraldused jätkusid 2011. aastal 17 ametikoha loomisega. Ümberkorraldused on veel käimas eelkõige hangete tsentraliseerimise valdkonnas, kus lõplik struktuur ja korraldus eeldab lepingute ja hangete üksuse personali täiendamist.
  Transpordi- ja kolimisüksus jagati alates 1. juulist 2011 kaheks eraldi üksuseks, millest üks vastutab inimeste ja teine kaupade transpordi eest.
  Sarnaselt muudele peadirektoraatidele loodi 2011. aasta lõpus ressursside direktoraat. See direktoraat tegeleb peamiselt personali-, finants-, avalike hangete ja IT-ressurssidega seotud küsimustega. |
| DG TRAD | Kirjaliku tõlke peadirektoraadis loodi 2011. aasta lõpus uus ressursside direktoraat. Uues direktoraadis on neli üksust (finantsküsimused, personal, IT-tugi ja koolitus).
  Üksuste ümberkorraldamine peadirektoraadi kava kohaselt on käimas. Selles sisaldub ühtlustatud lähenemisviis, mis tugineb iga keeleüksuse tegevuskavale ja teemarühmade põhisele meeskonnatöö koolitusele kõigi tõlkijate jaoks. Jätkub ka parimate töötavade väljaselgitamine eesmärgiga lisada see üksuste töövoogu.
  Pärast planeerimise üksuse ümberpaigutamist kirjaliku tõlke direktoraati alustas kliendisuhete eest vastutav üksus (CLS) vastavalt 5. oktoobril ja 21. novembril kasutajate rahulolu-uuringut ja parlamendiliikmete rahulolu-uuringut.
  2011. aasta novembris määrati ametisse uue toimetamise üksuse juhataja kohusetäitja ja kolm tõlkijat-toimetajat. 2012. aastal jätkub uue üksuse tegevuse ulatuse, töökoormuse ja personalivajaduse analüüsimine ning jälgitakse üksuse vastastikust sõltuvust teistest üksustest.
  Jätkub töötajate värbamine uude horvaatia keele üksusesse. Praeguseks on tööle võetud 19 töötajat, neist 14 on lepingulised AD ametiastmel töötajad ja viis lepingulised AST ametiastmel töötajad. |
| DG PERS | Sarnaselt muudele peadirektoraatidele loodi 2011. aasta lõpus ressursside direktoraat. See direktoraat tegeleb peamiselt personali-, finants-, avalike hangete ja IT-ressurssidega seotud küsimustega. |
| DG INTE | Kuigi uus ressursside direktoraat alustab tegevust alles 1. jaanuaril 2012, võeti meetmeid uue struktuuri ettevalmistamiseks. |
| DG FINS | Peadirektoraadis loodi uus üksus, mis vastutab finantsteabesüsteemi ümberkorraldamise eest – vt eespool olevat lõiget 133. |
| DG ITEC | Sarnaselt muudele peadirektoraatidele loodi 2011. aasta lõpus ressursside direktoraat. See direktoraat tegeleb peamiselt personali-, finants-, avalike hangete ja kommunikatsiooni ning kliendisuhetega seotud küsimustega. |
| Otse peasekretäri alluvuses olevad üksused | Riskijuhtimise teenistuse järkjärguline loomine eesmärgiga selgitada koostöös eri peadirektoraatidega välja kogu Euroopa Parlamendi peasekretariaadi tegevusega seonduvad olulisemad riskid ja uurida seda, kuidas neile riskidele reageerida. |

136.

Ametikohtade loetelus ja parlamendi juhtimises tehtud olulisemad muudatused on kokkuvõtvalt ära toodud järgmises tabelis.

Tabel 12

Kokkuvõte ümberkorraldustest peasekretariaadis 2011. aastal

Peadirektoraat

Ümberkorraldused ja ajakohastamine

DG PRES

Pandi paika õigusaktide direktoraadi uus struktuur. Direktoraat koosneb nüüd kuuest üksusest ja on võimeline tõhusamalt ja ratsionaalsemalt lahendama probleeme ja täitma ülesandeid.

Kolmanda üksuse (suhted Lääne-Balkani riikide parlamentide ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assambleega) loomisega riikide parlamentidega suhtlemise direktoraadis sai direktoraat erivahendi asjakohasemaks reageerimiseks rakendatavatele programmidele. Üksus loodi nelja töötaja (sealhulgas üksuse juhataja) sisemise ümberpaigutamisega ja peasekretär eraldas ühe ametikoha institutsioonidevahelise koostöö üksuse tugevdamiseks.

Presidentuuri teenistuste direktoraadis loodi uus salastatud teabe üksus. Planeerimise ja institutsiooniliste suhete üksus jagati kaheks eraldi üksuseks: planeerimise üksuseks ja institutsiooniliste suhete üksuseks. Ümberkorraldus teostati sisemiste ümberpaigutamiste ja sisemise liikuvuse abil ja seetõttu, et eelarves olid ette nähtud uued ametikohad salastatud teabe üksusele.

Ressursside direktoraadis loodi 2011. aasta detsembris infotehnoloogia ja sisekommunikatsiooni üksus. Üksuse juhataja ja ühe AD ametikoha täitmise menetlus toimub 2012. aasta esimeses kvartalis.

Kaks aastat pärast turvaküsimuste direktoraadi loomist viidi lõpule nelja üksuse juhata ametikoha täitmine.

DG IPOL

Mõju-uuringu direktoraat loodi vastusena parlamendis vastu võetud sõltumatute mõjuhinnangute tagamist käsitlevale raportile, milles kutsuti üles looma Euroopa Parlamendile ühtne mõjuhindamise mehhanism ühise menetluse ja metoodika põhjal ning uue autonoomse struktuuri egiidi all. Direktoraadi loomine ei avaldanud mõju eelarvele, kunaselle töötajad tulid poliitikaosakondadest ja muud ametikohad täideti ümberpaigutamistega ja jagunesid kahe üksuse – mõju hindamise üksuse ja Euroopa lisandväärtuse üksuse vahel. Direktoraat peaks mängima väga olulist rolli kogu õigusaktide vastuvõtmise tsükli jooksul, et parlament saaks täieõigusliku kaasseadusandjana paremini hinnata tema ees seisvate valikute majanduslikke, sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja tervisele avalduvaid tagajärgi ning nende mõju kodanike põhiõigustele.

DG EXPO

Tärkavate demokraatiate toetamiseks ja demokratiseerimise edendamiseks, eriti Araabia maailmas, luuakse välispoliitika peadirektoraadis uus demokraatia toetamise direktoraat (juhatus kiitis selle heaks 12. detsembril 2011). Direktoraat luuakse ümberpaigutamiste teel ja see ei mõjuta eelarvet ning sisaldab demokraatia edendamise bürood (praegu liidu välispoliitika peadirektoraadis) ja kolme üksust: valimiste vaatlemine (praegu välispoliitika peadirektoraadi A direktoraat), Lääne-Balkani riigid (praegu presidentuuri peadirektoraat) inimõiguste alased meetmed (luuakse ja eraldatakse viis ametikohta). Uus direktoraat luuakse 2012. aasta esimesel poolel.

DG INLO

2010. aasta veebruaris alustatud ümberkorraldused jätkusid 2011. aastal 17 ametikoha loomisega. Ümberkorraldused on veel käimas eelkõige hangete tsentraliseerimise valdkonnas, kus lõplik struktuur ja korraldus eeldab lepingute ja hangete üksuse personali täiendamist.

Transpordi- ja kolimisüksus jagati alates 1. juulist 2011 kaheks eraldi üksuseks, millest üks vastutab inimeste ja teine kaupade transpordi eest.

Sarnaselt muudele peadirektoraatidele loodi 2011. aasta lõpus ressursside direktoraat. See direktoraat tegeleb peamiselt personali-, finants-, avalike hangete ja IT-ressurssidega seotud küsimustega.

DG TRAD

Kirjaliku tõlke peadirektoraadis loodi 2011. aasta lõpus uus ressursside direktoraat. Uues direktoraadis on neli üksust (finantsküsimused, personal, IT-tugi ja koolitus).

Üksuste ümberkorraldamine peadirektoraadi kava kohaselt on käimas. Selles sisaldub ühtlustatud lähenemisviis, mis tugineb iga keeleüksuse tegevuskavale ja teemarühmade põhisele meeskonnatöö koolitusele kõigi tõlkijate jaoks. Jätkub ka parimate töötavade väljaselgitamine eesmärgiga lisada see üksuste töövoogu.

Pärast planeerimise üksuse ümberpaigutamist kirjaliku tõlke direktoraati alustas kliendisuhete eest vastutav üksus (CLS) vastavalt 5. oktoobril ja 21. novembril kasutajate rahulolu-uuringut ja parlamendiliikmete rahulolu-uuringut.

2011. aasta novembris määrati ametisse uue toimetamise üksuse juhataja kohusetäitja ja kolm tõlkijat-toimetajat. 2012. aastal jätkub uue üksuse tegevuse ulatuse, töökoormuse ja personalivajaduse analüüsimine ning jälgitakse üksuse vastastikust sõltuvust teistest üksustest.

Jätkub töötajate värbamine uude horvaatia keele üksusesse. Praeguseks on tööle võetud 19 töötajat, neist 14 on lepingulised AD ametiastmel töötajad ja viis lepingulised AST ametiastmel töötajad.

DG PERS

Sarnaselt muudele peadirektoraatidele loodi 2011. aasta lõpus ressursside direktoraat. See direktoraat tegeleb peamiselt personali-, finants-, avalike hangete ja IT-ressurssidega seotud küsimustega.

DG INTE

Kuigi uus ressursside direktoraat alustab tegevust alles 1. jaanuaril 2012, võeti meetmeid uue struktuuri ettevalmistamiseks.

DG FINS

Peadirektoraadis loodi uus üksus, mis vastutab finantsteabesüsteemi ümberkorraldamise eest – vt eespool olevat lõiget 133.

DG ITEC

Sarnaselt muudele peadirektoraatidele loodi 2011. aasta lõpus ressursside direktoraat. See direktoraat tegeleb peamiselt personali-, finants-, avalike hangete ja kommunikatsiooni ning kliendisuhetega seotud küsimustega.

Otse peasekretäri alluvuses olevad üksused

Riskijuhtimise teenistuse järkjärguline loomine eesmärgiga selgitada koostöös eri peadirektoraatidega välja kogu Euroopa Parlamendi peasekretariaadi tegevusega seonduvad olulisemad riskid ja uurida seda, kuidas neile riskidele reageerida.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

(3)  PE 349.540/BUR/ANN/FIN.

(4)  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).

(5)  Finantsmääruse artikli 9 lõige 1 ja artikli 9 lõige 4.

(6)  Finantsmääruse artikli 9 lõige 1, artikli 9 lõike 2 punkt a ja artikli 9 lõige 5.

(7)  Artikkel 24 – eelarvepädevate institutsioonide otsus; artikkel 43 – eelarvepädevate institutsioonide otsus määratlemata otstarbega assigneeringute ümberpaigutamiseks.

(8)  Institutsiooni otsus artiklisiseste ümberpaigutamiste kohta.

(9)  2011. aastaga seotud sõite on võimalik deklareerida kuni 31. oktoobrini 2012.

(10)  Sõit loetakse fraktsiooni koosolekule sõiduks isegi siis, kui parlamendiliikmel oli pärast seda võimalik osaleda ka komisjoni koosolekul ja vastupidi.

(11)  Kontrollikoda, ombudsman, tõlkekeskus, komisjoni koosolekud Luxembourgis ja osaliselt Regioonide Komitee.

(12)  2011. aastal korrigeeritud arv.

(13)  Oma 22. oktoobri 2009. aasta resolutsioonis 2010. aasta üldeelarve projekti kohta väljendas parlament seisukohta, et „asjakohane [on] kohandada Euroopa Parlamendi töökorraldust ja teenuste struktuuri poliitilistele prioriteetidele vastavalt, et saada võimalikult head tulemused ning eelarve seisukohalt vähendada kulusid”.

(14)  Töö halva kvaliteedi ja sisustustööde mittevastavuse tõttu ehituseeskirjadele ei võetud hoonet 2011. aastal vastu. Tööd peaksid plaanikohaselt lõppema 2012. aasta aprilli lõpus.

(15)  Koosolekud jagatakse istungiteks, kuna iga istung võib eeldada eri teenuseid suulise tõlke ja konverentside peadirektoraadilt.

---

LISA I

2011. AASTAL TEHTUD C-ÜMBERPAIGUTAMISTE NIMEKIRI

| (eurodes) |
| --- |
| Nr | Kust/kuhu | Peatüki/artikli/punkti number | Peatüki/artikli/punkti nimi | Ümberpaigutamisega eraldatud summa | Ümberpaigutamiseks võetud summa |
| C1 | peatükist | Peatükk 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | – 714 026 |
| peatükki | 12 | Ametnikud ja ajutised töötajad | | |
| punkti | 1200 | Töötasu ja hüvitised | 714 026 | |
| C2 | peatükist | Peatükk 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –2 500 000 |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punkti | 2007/03 | Tööruumide sisustamine: Brüssel | 2 500 000 | |
| C3 | peatükist | Peatükk 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –13 200 000 |
| peatükki | 42 | Parlamendiliikmete assistentide kulud | | |
| punkti | 4220/01 | Parlamendiliikmete assistendid: akrediteeritud assistendid – põhimäärus | 13 200 000 | |
| C4 | peatükist | Peatükk 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | | –3 400 000 |
| peatükki | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | | |
| punkti | 2100/03 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: üksikisikud ja kasutajate rühmad | 900 000 | |
| punkti | 2102/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara | 837 000 | |
| punkti | 2102/02 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendi infosüsteemid | 193 000 | |
| punkti | 2102/03 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: haldusinfosüsteemid | 150 000 | |
| punkti | 2102/04 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendiliikmetele, infokeskustele ja üldkasutajatele mõeldud parlamendiväline tugi | 1 250 000 | |
| punkti | 2102/05 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: strateegilised uurimused ja kavandamine | 70 000 | |
| C5 | peatükist | Peatükk 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | – 100 000 |
| peatükki | 23 | Jooksvad halduskulud | | |
| punkti | 2320/01 | Õigusabikulud ja kahjutasud: õigusabikulud | 100 000 | |
| C6 | peatükist | Peatükk 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | – 800 000 |
| peatükki | 14 | Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused | | |
| punkti | 1420/02 | Sisseostetavad teenused: muud tõlke- ja trükitööd | 800 000 | |
| C7 | peatükist | Peatükk 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | | –13 100 000 |
| jaotisest | 1200 | Töötasu ja hüvitised | | –10 090 000 |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| jaotisesse | 2003 | Kinnisvara soetamine | 23 190 000 | |
| C8 | peatükist | 23 | Jooksvad halduskulud | | |
| peatükist | 32 | Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine | | |
| peatükki | 21 | Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel | | |
| punktist | 2350/01 | Telekommunikatsioon: Luxembourg | | –65 800 |
| punktist | 2350/02 | Telekommunikatsioon: Strasbourg | | –95 700 |
| punktist | 2350/03 | Telekommunikatsioon: Brüssel | | – 282 700 |
| punktist | 2350/04 | Telekommunikatsioon: andmesidekulud (andmesidevõrkude liitumis-, teenus- ja kasutamistasud) | | –2 650 200 |
| punktist | 3240 | Euroopa Liidu Teataja | | – 105 600 |
| punkti | 2102/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara | 3 200 000 | |
| C9 | peatükist | 10 | Institutsiooni liikmed | | |
| peatükki | 20 | Hooned ja nendega seotud kulud | | |
| punktist | 1004/01 | Tavalised reisikulud: istungid, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud | | –2 000 000 |
| punktist | 1005 | Muud reisikulud | | –2 000 000 |
| punktist | 1010/02 | Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud: ravikulude hüvitamine | | –2 000 000 |
| punktist | 1200 | Töötasu ja hüvitised | | –7 000 000 |
| punktist | 1204 | Rahalised õigused seoses teenistusse astumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega | | –2 000 000 |
| punkti | 2003 | Kinnisvara soetamine | 15 000 000 | |
| C-ümberpaigutamiste kogusumma | 62 104 026 | –62 104 026 |

(eurodes)

Nr

Kust/kuhu

Peatüki/artikli/punkti number

Peatüki/artikli/punkti nimi

Ümberpaigutamisega eraldatud summa

Ümberpaigutamiseks võetud summa

C1

peatükist

Peatükk 10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

– 714 026

peatükki

12

Ametnikud ja ajutised töötajad

punkti

1200

Töötasu ja hüvitised

714 026

C2

peatükist

Peatükk 10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–2 500 000

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punkti

2007/03

Tööruumide sisustamine: Brüssel

2 500 000

C3

peatükist

Peatükk 10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–13 200 000

peatükki

42

Parlamendiliikmete assistentide kulud

punkti

4220/01

Parlamendiliikmete assistendid: akrediteeritud assistendid – põhimäärus

13 200 000

C4

peatükist

Peatükk 10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

–3 400 000

peatükki

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

punkti

2100/03

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: üksikisikud ja kasutajate rühmad

900 000

punkti

2102/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara

837 000

punkti

2102/02

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendi infosüsteemid

193 000

punkti

2102/03

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: haldusinfosüsteemid

150 000

punkti

2102/04

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: parlamendiliikmetele, infokeskustele ja üldkasutajatele mõeldud parlamendiväline tugi

1 250 000

punkti

2102/05

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: strateegilised uurimused ja kavandamine

70 000

C5

peatükist

Peatükk 10 1

Ettenägematute kulude reserv

– 100 000

peatükki

23

Jooksvad halduskulud

punkti

2320/01

Õigusabikulud ja kahjutasud: õigusabikulud

100 000

C6

peatükist

Peatükk 10 1

Ettenägematute kulude reserv

– 800 000

peatükki

14

Muud teenistujad ja sisseostetavad teenused

punkti

1420/02

Sisseostetavad teenused: muud tõlke- ja trükitööd

800 000

C7

peatükist

Peatükk 10 1

Ettenägematute kulude reserv

–13 100 000

jaotisest

1200

Töötasu ja hüvitised

–10 090 000

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

jaotisesse

2003

Kinnisvara soetamine

23 190 000

C8

peatükist

23

Jooksvad halduskulud

peatükist

32

Eksperdiarvamused ja teave: hankimine, arhiveerimine, tootmine ja levitamine

peatükki

21

Arvutisüsteemid, seadmed ja mööbel

punktist

2350/01

Telekommunikatsioon: Luxembourg

–65 800

punktist

2350/02

Telekommunikatsioon: Strasbourg

–95 700

punktist

2350/03

Telekommunikatsioon: Brüssel

– 282 700

punktist

2350/04

Telekommunikatsioon: andmesidekulud (andmesidevõrkude liitumis-, teenus- ja kasutamistasud)

–2 650 200

punktist

3240

Euroopa Liidu Teataja

– 105 600

punkti

2102/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara

3 200 000

C9

peatükist

10

Institutsiooni liikmed

peatükki

20

Hooned ja nendega seotud kulud

punktist

1004/01

Tavalised reisikulud: istungid, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud

–2 000 000

punktist

1005

Muud reisikulud

–2 000 000

punktist

1010/02

Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud: ravikulude hüvitamine

–2 000 000

punktist

1200

Töötasu ja hüvitised

–7 000 000

punktist

1204

Rahalised õigused seoses teenistusse astumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega

–2 000 000

punkti

2003

Kinnisvara soetamine

15 000 000

C-ümberpaigutamiste kogusumma

62 104 026

–62 104 026

---

II LISA

P-ÜMBERPAIGUTAMISTE KOKKUVÕTE EELARVEAASTAL 2011

| (eurodes) |
| --- |
| Nr | Peatükk/artikkel/punkt | Summa |
| P1 | artiklis 324 | |
| punktist | 3240 | Euroopa Liidu Teataja | – 800 000 |
| punkti | 3241/01 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – Kirjastamine | 800 000 |
| P2 | artiklis 210 | |
| punktist | 2100/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: andmetöötluskeskus | – 758 000 |
| punkti | 2102/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara | 758 000 |
| P3 | artiklis 324 | |
| punktist | 3244/01 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külalisrühmade vastuvõtukulud ja toetused | – 600 000 |
| punkti | 3243 | Külastajatekeskus | 600 000 |
| P4 | artiklis 324 | |
| punktist | 3240 | Euroopa Liidu Teataja | – 150 000 |
| punktist | 3244/01 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külalisrühmade vastuvõtukulud ja toetused | – 110 000 |
| punkti | 3245/02 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: Sahharovi auhind ja auhinnatseremoonia korralduskulud | 260 000 |
| P5 | artiklis 210 | |
| punktist | 2100/01 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: andmetöötluskeskus | – 188 000 |
| punkti | 2102/07 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: Streamline'i tarkvara ja NAPi kasutajatoe kaasrahastamine | 188 000 |
| P6 | artiklis 324 | |
| punktist | 3240 | Euroopa Liidu Teataja | – 600 000 |
| punkti | 3241/01 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – Kirjastamine | 600 000 |
| P7 | artiklis 100 | |
| punktist | 1004/01 | Tavalised reisikulud: istungid, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud | – 360 000 |
| punkti | 1000 | Palgad ja hüvitised | 360 000 |
| P8 | artiklis 103 | |
| punktist | 1030/02 | Vanaduspensionid: Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri | –11 000 |
| punkti | 1033 | Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem | 11 000 |
| P9 | artiklis 200 | |
| punktist | 2001/01 | Iga-aastased liisingumaksed: Luxembourg | –1 623 000 |
| 2000/02 | Üür: Strasbourg | –53 000 |
| 2000/03 | Üür: Brüssel | –1 034 000 |
| 2000/04 | Üür: infobürood | – 600 000 |
| 2001/03 | Iga-aastased liisingumaksed: Brüssel | –2 087 000 |
| 2005 | Hoonete ehitus | –1 400 000 |
| 2008 | Muud kinnisvaraga seotud kulud | –1 425 520 |
| punkti | 2003 | Kinnisvara soetamine | 8 222 520 |
| Kokku | 11 799 520 |

(eurodes)

Nr

Peatükk/artikkel/punkt

Summa

P1

artiklis 324

punktist

3240

Euroopa Liidu Teataja

– 800 000

punkti

3241/01

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – Kirjastamine

800 000

P2

artiklis 210

punktist

2100/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: andmetöötluskeskus

– 758 000

punkti

2102/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: andmetöötluskeskus, telekommunikatsioon, seadmed ja tarkvara

758 000

P3

artiklis 324

punktist

3244/01

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külalisrühmade vastuvõtukulud ja toetused

– 600 000

punkti

3243

Külastajatekeskus

600 000

P4

artiklis 324

punktist

3240

Euroopa Liidu Teataja

– 150 000

punktist

3244/01

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest: külalisrühmade vastuvõtukulud ja toetused

– 110 000

punkti

3245/02

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine: Sahharovi auhind ja auhinnatseremoonia korralduskulud

260 000

P5

artiklis 210

punktist

2100/01

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara: andmetöötluskeskus

– 188 000

punkti

2102/07

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused: Streamline'i tarkvara ja NAPi kasutajatoe kaasrahastamine

188 000

P6

artiklis 324

punktist

3240

Euroopa Liidu Teataja

– 600 000

punkti

3241/01

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded – Kirjastamine

600 000

P7

artiklis 100

punktist

1004/01

Tavalised reisikulud: istungid, komisjonid või nende delegatsioonid, fraktsioonid ja muud

– 360 000

punkti

1000

Palgad ja hüvitised

360 000

P8

artiklis 103

punktist

1030/02

Vanaduspensionid: Euroopa Parlamendi liikmete kulude hüvitamise ja toetuste maksmise eeskiri

–11 000

punkti

1033

Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem

11 000

P9

artiklis 200

punktist

2001/01

Iga-aastased liisingumaksed: Luxembourg

–1 623 000

2000/02

Üür: Strasbourg

–53 000

2000/03

Üür: Brüssel

–1 034 000

2000/04

Üür: infobürood

– 600 000

2001/03

Iga-aastased liisingumaksed: Brüssel

–2 087 000

2005

Hoonete ehitus

–1 400 000

2008

Muud kinnisvaraga seotud kulud

–1 425 520

punkti

2003

Kinnisvara soetamine

8 222 520

Kokku

11 799 520

---

III LISA

2011. AASTA ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| Artikkel/punkt | Rubriik | Esialgsed assigneeringud | Ümberpaigutamised | Praegused assigneeringud | Võetud kulukohustused | Kasutamise määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1000 | Palgad | 67 755 185 | 360 000 | 68 115 185 | 67 373 854 | 98,91 % |
| 1004 | Tavalised reisikulud | 75 396 756 | –2 360 000 | 73 036 756 | 69 748 957 | 95,50 % |
| 1005 | Muud reisikulud | 9 396 317 | –2 000 000 | 7 396 317 | 4 591 947 | 62,08 % |
| 1006 | Üldkulude hüvitis | 38 330 147 | 0 | 38 330 147 | 37 843 364 | 98,73 % |
| 1007 | Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised | 179 000 | 0 | 179 000 | 173 700 | 97,04 % |
| 1010 | Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud | 3 477 040 | –2 000 000 | 1 477 040 | 1 249 492 | 84,59 % |
| 1012 | Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed | 380 000 | 0 | 380 000 | 273 155 | 71,88 % |
| 1020 | Üleminekuhüvitised | 1 510 000 | 0 | 1 510 000 | 747 314 | 49,49 % |
| 1030 | Vanaduspensionid | 11 131 000 | –11 000 | 11 120 000 | 9 924 540 | 89,25 % |
| 1031 | Invaliidsuspensionid | 406 742 | 0 | 406 742 | 343 741 | 84,51 % |
| 1032 | Toitjakaotuspensionid | 3 072 147 | 0 | 3 072 147 | 2 695 823 | 87,75 % |
| 1033 | Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem | 55 000 | 11 000 | 66 000 | 65 675 | 99,51 % |
| 1050 | Keele- ja arvutikursused | 800 000 | 0 | 800 000 | 379 919 | 47,49 % |
| 1080 | Vahetuskursi erinevused | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1090 | Määratlemata otstarbega assigneering | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1091 | Määratlemata otstarbega assigneering 18 täiendavale parlamendiliikmele – Lissaboni leping | 9 400 264 | 0 | 9 400 264 | 0 | — |
| 1200 | Töötasu ja hüvitised | 562 435 035 | –16 375 974 | 546 059 061 | 535 880 699 | 98,14 % |
| 1202 | Tasustatav ületunnitöö | 455 200 | 0 | 455 200 | 230 000 | 50,53 % |
| 1204 | Rahalised õigused seoses teenistusse astumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega | 5 034 000 | –2 000 000 | 3 034 000 | 2 725 000 | 89,82 % |
| 1220 | Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel | 530 000 | 0 | 530 000 | 447 800 | 84,49 % |
| 1222 | Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem | 1 390 000 | 0 | 1 390 000 | 1 170 919 | 84,24 % |
| 124 | Määratlemata otstarbega assigneering | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1400 | Muud teenistujad | 32 579 343 | 0 | 32 579 343 | 30 538 391 | 93,74 % |
| 1402 | Tõlgid | 58 000 000 | 0 | 58 000 000 | 56 964 283 | 98,21 % |
| 1404 | Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus | 7 138 000 | 0 | 7 138 000 | 5 973 048 | 83,68 % |
| 1406 | Vaatlejad | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1407 | Koolituskulud (Euroopa Parlamendi praktikaprogramm) | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1420 | Sisseostetavad teenused | 24 200 000 | 800 000 | 25 000 000 | 24 987 456 | 99,95 % |
| 1422 | Institutsioonide keelealane koostöö | 343 000 | 0 | 343 000 | 336 919 | 98,23 % |
| 144 | Määratlemata otstarbega assigneering | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 1610 | Töölevõtmise kulud | 515 500 | 0 | 515 500 | 270 000 | 52,38 % |
| 1612 | Täiendõpe | 4 100 000 | 0 | 4 100 000 | 3 913 225 | 95,44 % |
| 1630 | Sotsiaalhoolekanne | 650 000 | 0 | 650 000 | 544 095 | 83,71 % |
| 1631 | Liikuvus | 825 000 | 0 | 825 000 | 512 345 | 62,10 % |
| 1632 | Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed | 310 000 | 0 | 310 000 | 293 376 | 94,64 % |
| 1650 | Meditsiiniteenistus | 1 285 000 | 0 | 1 285 000 | 1 006 583 | 78,33 % |
| 1652 | Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud | 2 600 000 | 0 | 2 600 000 | 2 600 000 | 100,00 % |
| 1654 | Lasteaed ja lepingulised lastesõimed | 5 350 000 | 0 | 5 350 000 | 5 350 000 | 100,00 % |
| 2000 | Üür | 34 327 626 | –3 310 000 | 31 017 626 | 29 166 072 | 94,03 % |
| 2001 | Liisingumaksed | 12 155 000 | –2 087 000 | 10 068 000 | 3 867 437 | 38,41 % |
| 2003 | Kinnisvara soetamine | 0 | 46 412 520 | 46 412 520 | 31 412 520 | 67,68 % |
| 2005 | Hoonete ehitus | 7 644 000 | –1 400 000 | 6 244 000 | 5 177 753 | 82,92 % |
| 2007 | Teenistusruumide sisustamine | 22 195 000 | 2 500 000 | 24 695 000 | 23 514 945 | 95,22 % |
| 2008 | Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud | 4 637 000 | –1 425 520 | 3 211 480 | 2 849 963 | 88,74 % |
| 2022 | Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus | 44 749 000 | 0 | 44 749 000 | 43 815 033 | 97,91 % |
| 2024 | Energiatarbimine | 18 947 000 | 0 | 18 947 000 | 18 590 859 | 98,12 % |
| 2026 | Hoonete turvalisus ja valve | 37 624 740 | 0 | 37 624 740 | 36 279 710 | 96,43 % |
| 2028 | Kindlustus | 909 000 | 0 | 909 000 | 855 600 | 94,13 % |
| 2100 | Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara | 32 674 000 | –46 000 | 32 628 000 | 32 309 241 | 99,02 % |
| 2102 | Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused | 53 981 250 | 6 646 000 | 60 627 250 | 60 263 388 | 99,40 % |
| 2120 | Mööbel | 3 224 000 | 0 | 3 224 000 | 3 140 618 | 97,41 % |
| 2140 | Tehniline varustus ja seadmed | 17 407 821 | 0 | 17 407 821 | 15 734 463 | 90,39 % |
| 2160 | Sõidukid | 6 500 000 | 0 | 6 500 000 | 5 843 062 | 89,89 % |
| 2300 | Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad | 2 575 000 | 0 | 2 575 000 | 1 904 201 | 73,95 % |
| 2310 | Finantskulud | 370 000 | 0 | 370 000 | 324 549 | 87,72 % |
| 2320 | Õigusabikulud ja kahjutasud | 1 314 000 | 100 000 | 1 414 000 | 1 316 614 | 93,11 % |
| 2350 | Telekommunikatsioon | 9 405 000 | –3 094 400 | 6 310 600 | 4 612 355 | 73,09 % |
| 2360 | Posti- ja kohaletoimetamiskulud | 422 000 | 0 | 422 000 | 269 920 | 63,96 % |
| 2370 | Kolimiskulud | 850 000 | 0 | 850 000 | 686 446 | 80,76 % |
| 2380 | Muud halduskulud | 631 000 | 0 | 631 000 | 538 112 | 85,28 % |
| 3000 | Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel | 29 820 000 | 0 | 29 820 000 | 25 950 467 | 87,02 % |
| 3020 | Vastuvõtu- ja esinduskulud | 2 047 450 | 0 | 2 047 450 | 964 093 | 47,09 % |
| 3040 | Mitmesugused sisekoosolekute kulud | 2 594 000 | 0 | 2 594 000 | 2 594 000 | 100,00 % |
| 3042 | Koosolekud, kongressid ja konverentsid | 1 350 000 | 0 | 1 350 000 | 1 060 451 | 78,55 % |
| 3044 | WTO parlamentaarse konverentsi ja muude parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide ja WTO delegatsiooni koosolekute mitmesugused korralduskulud | 858 000 | 0 | 858 000 | 372 390 | 43,40 % |
| 3046 | AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud | 451 000 | 0 | 451 000 | 144 025 | 31,93 % |
| 3047 | Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud | 80 000 | 0 | 80 000 | 51 158 | 63,95 % |
| 3048 | Vahemere Liidu parlamentaarse assambleega seotud mitmesugused korralduskulud | 216 319 | 0 | 216 319 | 28 502 | 13,18 % |
| 3049 | Kulutused reisibüroo teenustele | 2 083 000 | 0 | 2 083 000 | 1 642 673 | 78,86 % |
| 3200 | Eksperdiarvamuste hankimine | 10 082 500 | 0 | 10 082 500 | 7 590 304 | 75,28 % |
| 3220 | Teabe hankimine ja arhiveerimine | 4 593 826 | 0 | 4 593 826 | 4 064 807 | 88,48 % |
| 3222 | Arhiivkogude kulud | 1 895 000 | 0 | 1 895 000 | 1 799 861 | 94,98 % |
| 323 | Suhted kolmandate riikide parlamentidega ja toetus parlamentaarsele demokraatiale | 520 000 | 0 | 520 000 | 467 353 | 89,88 % |
| 3240 | Euroopa Liidu Teataja | 5 359 450 | –1 655 600 | 3 703 850 | 3 703 321 | 99,99 % |
| 3241 | Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded | 4 224 000 | 1 400 000 | 5 624 000 | 5 456 314 | 97,02 % |
| 3242 | Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud | 19 615 000 | 0 | 19 615 000 | 17 629 068 | 89,88 % |
| 3243 | Külastajatekeskus | 2 000 000 | 600 000 | 2 600 000 | 2 472 063 | 95,08 % |
| 3244 | Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest | 29 710 000 | – 710 000 | 29 000 000 | 27 197 374 | 93,78 % |
| 3245 | Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine | 2 475 000 | 260 000 | 2 735 000 | 1 992 279 | 72,84 % |
| 3246 | Parlamendi telekanal (Web TV) | 8 000 000 | 0 | 8 000 000 | 7 897 417 | 98,72 % |
| 3248 | Audiovisuaalse teabe kulud | 13 600 000 | 0 | 13 600 000 | 11 105 033 | 81,65 % |
| 3249 | Teabevahetus riikide parlamentidega | 700 000 | 0 | 700 000 | 167 659 | 23,95 % |
| 325 | Infobüroodega seotud kulud | 1 200 000 | 0 | 1 200 000 | 516 460 | 43,04 % |
| 4000 | Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud | 54 850 000 | 0 | 54 850 000 | 54 692 881 | 99,71 % |
| 4020 | Euroopa tasandi erakondade rahastamine | 17 400 000 | 0 | 17 400 000 | 17 289 881 | 99,37 % |
| 403 | Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine | 11 400 000 | 0 | 11 400 000 | 11 095 390 | 97,33 % |
| 4220 | Parlamendiliikmete assistendid | 175 793 709 | 13 200 000 | 188 993 709 | 170 564 354 | 90,25 % |
| 4222 | Vahetuskursi erinevused | 250 000 | 0 | 250 000 | 0 | — |
| 4400 | Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud | 200 000 | 0 | 200 000 | 200 000 | 100,00 % |
| 4420 | Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud | 140 000 | 0 | 140 000 | 140 000 | 100,00 % |
| 10 0 | Määratlemata otstarbega assigneeringud | 25 914 026 | –19 814 026 | 6 100 000 | 0 | — |
| 10 1 | Ettenägematute kulude reserv | 14 000 000 | –14 000 000 | 0 | 0 | — |
| 10 3 | Laienemisreserv | 835 000 | 0 | 835 000 | 0 | — |
| 10 4 | Info- ja kommunikatsioonipoliitika reserv | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 5 | Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 6 | Uute prioriteetsete eesmärkide reserv | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| 10 8 | Süsteemi EMAS reserv | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Kokku | 1 685 829 393 | 0 | 1 685 829 393 | 1 570 478 058 | 93,16 % |

Artikkel/punkt

Rubriik

Esialgsed assigneeringud

Ümberpaigutamised

Praegused assigneeringud

Võetud kulukohustused

Kasutamise määr

1000

Palgad

67 755 185

360 000

68 115 185

67 373 854

98,91 %

1004

Tavalised reisikulud

75 396 756

–2 360 000

73 036 756

69 748 957

95,50 %

1005

Muud reisikulud

9 396 317

–2 000 000

7 396 317

4 591 947

62,08 %

1006

Üldkulude hüvitis

38 330 147

0

38 330 147

37 843 364

98,73 %

1007

Ametiülesannete täitmisega seotud hüvitised

179 000

0

179 000

173 700

97,04 %

1010

Õnnetusjuhtumi- ja ravikindlustus ning muud sotsiaalkindlustuse kulud

3 477 040

–2 000 000

1 477 040

1 249 492

84,59 %

1012

Puudega parlamendiliikmetega seotud erimeetmed

380 000

0

380 000

273 155

71,88 %

1020

Üleminekuhüvitised

1 510 000

0

1 510 000

747 314

49,49 %

1030

Vanaduspensionid

11 131 000

–11 000

11 120 000

9 924 540

89,25 %

1031

Invaliidsuspensionid

406 742

0

406 742

343 741

84,51 %

1032

Toitjakaotuspensionid

3 072 147

0

3 072 147

2 695 823

87,75 %

1033

Parlamendiliikmete vabatahtlik pensioniskeem

55 000

11 000

66 000

65 675

99,51 %

1050

Keele- ja arvutikursused

800 000

0

800 000

379 919

47,49 %

1080

Vahetuskursi erinevused

0

0

0

0

—

1090

Määratlemata otstarbega assigneering

0

0

0

0

—

1091

Määratlemata otstarbega assigneering 18 täiendavale parlamendiliikmele – Lissaboni leping

9 400 264

0

9 400 264

0

—

1200

Töötasu ja hüvitised

562 435 035

–16 375 974

546 059 061

535 880 699

98,14 %

1202

Tasustatav ületunnitöö

455 200

0

455 200

230 000

50,53 %

1204

Rahalised õigused seoses teenistusse astumise, teisele tööle üleviimise ja teenistusest lahkumisega

5 034 000

–2 000 000

3 034 000

2 725 000

89,82 %

1220

Hüvitised teenistuskoha huvides ametist vabastamisel

530 000

0

530 000

447 800

84,49 %

1222

Hüvitised teenistuse lõpetamise korral ning ametnike ja ajutiste töötajate vanaduspensioni eriskeem

1 390 000

0

1 390 000

1 170 919

84,24 %

124

Määratlemata otstarbega assigneering

0

0

0

0

—

1400

Muud teenistujad

32 579 343

0

32 579 343

30 538 391

93,74 %

1402

Tõlgid

58 000 000

0

58 000 000

56 964 283

98,21 %

1404

Praktika, stipendiumid ja ametnike vahetus

7 138 000

0

7 138 000

5 973 048

83,68 %

1406

Vaatlejad

0

0

0

0

—

1407

Koolituskulud (Euroopa Parlamendi praktikaprogramm)

0

0

0

0

—

1420

Sisseostetavad teenused

24 200 000

800 000

25 000 000

24 987 456

99,95 %

1422

Institutsioonide keelealane koostöö

343 000

0

343 000

336 919

98,23 %

144

Määratlemata otstarbega assigneering

0

0

0

0

—

1610

Töölevõtmise kulud

515 500

0

515 500

270 000

52,38 %

1612

Täiendõpe

4 100 000

0

4 100 000

3 913 225

95,44 %

1630

Sotsiaalhoolekanne

650 000

0

650 000

544 095

83,71 %

1631

Liikuvus

825 000

0

825 000

512 345

62,10 %

1632

Töötajate sotsiaalsed suhted ja muud sotsiaalsed meetmed

310 000

0

310 000

293 376

94,64 %

1650

Meditsiiniteenistus

1 285 000

0

1 285 000

1 006 583

78,33 %

1652

Restoranide ja sööklate jooksvad tegevuskulud

2 600 000

0

2 600 000

2 600 000

100,00 %

1654

Lasteaed ja lepingulised lastesõimed

5 350 000

0

5 350 000

5 350 000

100,00 %

2000

Üür

34 327 626

–3 310 000

31 017 626

29 166 072

94,03 %

2001

Liisingumaksed

12 155 000

–2 087 000

10 068 000

3 867 437

38,41 %

2003

Kinnisvara soetamine

0

46 412 520

46 412 520

31 412 520

67,68 %

2005

Hoonete ehitus

7 644 000

–1 400 000

6 244 000

5 177 753

82,92 %

2007

Teenistusruumide sisustamine

22 195 000

2 500 000

24 695 000

23 514 945

95,22 %

2008

Muud kinnisvarahaldusega seotud kulud

4 637 000

–1 425 520

3 211 480

2 849 963

88,74 %

2022

Hoonete korrashoid, hooldus, käitamine ja puhastus

44 749 000

0

44 749 000

43 815 033

97,91 %

2024

Energiatarbimine

18 947 000

0

18 947 000

18 590 859

98,12 %

2026

Hoonete turvalisus ja valve

37 624 740

0

37 624 740

36 279 710

96,43 %

2028

Kindlustus

909 000

0

909 000

855 600

94,13 %

2100

Info- ja innovatsioonitehnoloogia seadmed ja tarkvara

32 674 000

–46 000

32 628 000

32 309 241

99,02 %

2102

Info- ja innovatsioonitehnoloogiaga seotud sisseostetavad teenused

53 981 250

6 646 000

60 627 250

60 263 388

99,40 %

2120

Mööbel

3 224 000

0

3 224 000

3 140 618

97,41 %

2140

Tehniline varustus ja seadmed

17 407 821

0

17 407 821

15 734 463

90,39 %

2160

Sõidukid

6 500 000

0

6 500 000

5 843 062

89,89 %

2300

Kirja- ja kontoritarbed ning muud tarbekaubad

2 575 000

0

2 575 000

1 904 201

73,95 %

2310

Finantskulud

370 000

0

370 000

324 549

87,72 %

2320

Õigusabikulud ja kahjutasud

1 314 000

100 000

1 414 000

1 316 614

93,11 %

2350

Telekommunikatsioon

9 405 000

–3 094 400

6 310 600

4 612 355

73,09 %

2360

Posti- ja kohaletoimetamiskulud

422 000

0

422 000

269 920

63,96 %

2370

Kolimiskulud

850 000

0

850 000

686 446

80,76 %

2380

Muud halduskulud

631 000

0

631 000

538 112

85,28 %

3000

Töötajate lähetuskulud kolme töökoha vahel

29 820 000

0

29 820 000

25 950 467

87,02 %

3020

Vastuvõtu- ja esinduskulud

2 047 450

0

2 047 450

964 093

47,09 %

3040

Mitmesugused sisekoosolekute kulud

2 594 000

0

2 594 000

2 594 000

100,00 %

3042

Koosolekud, kongressid ja konverentsid

1 350 000

0

1 350 000

1 060 451

78,55 %

3044

WTO parlamentaarse konverentsi ja muude parlamentidevaheliste delegatsioonide, ajutiste delegatsioonide ja WTO delegatsiooni koosolekute mitmesugused korralduskulud

858 000

0

858 000

372 390

43,40 %

3046

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee koosolekute mitmesugused korralduskulud

451 000

0

451 000

144 025

31,93 %

3047

Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee istungite mitmesugused korralduskulud

80 000

0

80 000

51 158

63,95 %

3048

Vahemere Liidu parlamentaarse assambleega seotud mitmesugused korralduskulud

216 319

0

216 319

28 502

13,18 %

3049

Kulutused reisibüroo teenustele

2 083 000

0

2 083 000

1 642 673

78,86 %

3200

Eksperdiarvamuste hankimine

10 082 500

0

10 082 500

7 590 304

75,28 %

3220

Teabe hankimine ja arhiveerimine

4 593 826

0

4 593 826

4 064 807

88,48 %

3222

Arhiivkogude kulud

1 895 000

0

1 895 000

1 799 861

94,98 %

323

Suhted kolmandate riikide parlamentidega ja toetus parlamentaarsele demokraatiale

520 000

0

520 000

467 353

89,88 %

3240

Euroopa Liidu Teataja

5 359 450

–1 655 600

3 703 850

3 703 321

99,99 %

3241

Elektroonilised ja traditsioonilisel andmekandjal väljaanded

4 224 000

1 400 000

5 624 000

5 456 314

97,02 %

3242

Väljaannete, teabe ja avalikel üritustel osalemise kulud

19 615 000

0

19 615 000

17 629 068

89,88 %

3243

Külastajatekeskus

2 000 000

600 000

2 600 000

2 472 063

95,08 %

3244

Rühmakülastuste organiseerimine ja külalisrühmade vastuvõtt, Euroscola programm ning arvamuskujundajate kutsumine kolmandatest riikidest

29 710 000

– 710 000

29 000 000

27 197 374

93,78 %

3245

Seminaride, sümpoosionide ja kultuurilise tegevuse korraldamine

2 475 000

260 000

2 735 000

1 992 279

72,84 %

3246

Parlamendi telekanal (Web TV)

8 000 000

0

8 000 000

7 897 417

98,72 %

3248

Audiovisuaalse teabe kulud

13 600 000

0

13 600 000

11 105 033

81,65 %

3249

Teabevahetus riikide parlamentidega

700 000

0

700 000

167 659

23,95 %

325

Infobüroodega seotud kulud

1 200 000

0

1 200 000

516 460

43,04 %

4000

Fraktsioonide ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jooksvad halduskulud ning poliitilise ja teabealase tegevuse kulud

54 850 000

0

54 850 000

54 692 881

99,71 %

4020

Euroopa tasandi erakondade rahastamine

17 400 000

0

17 400 000

17 289 881

99,37 %

403

Euroopa tasandi sihtasutuste rahastamine

11 400 000

0

11 400 000

11 095 390

97,33 %

4220

Parlamendiliikmete assistendid

175 793 709

13 200 000

188 993 709

170 564 354

90,25 %

4222

Vahetuskursi erinevused

250 000

0

250 000

0

—

4400

Endiste parlamendiliikmete koosolekute ja muu tegevuse kulud

200 000

0

200 000

200 000

100,00 %

4420

Euroopa Parlamentaarse Assotsiatsiooni koosolekute ja muu tegevuse kulud

140 000

0

140 000

140 000

100,00 %

10 0

Määratlemata otstarbega assigneeringud

25 914 026

–19 814 026

6 100 000

0

—

10 1

Ettenägematute kulude reserv

14 000 000

–14 000 000

0

0

—

10 3

Laienemisreserv

835 000

0

835 000

0

—

10 4

Info- ja kommunikatsioonipoliitika reserv

0

0

0

0

—

10 5

Määratlemata otstarbega assigneeringud hoonete jaoks

0

0

0

0

—

10 6

Uute prioriteetsete eesmärkide reserv

0

0

0

0

—

10 8

Süsteemi EMAS reserv

0

0

0

0

—

Kokku

1 685 829 393

0

1 685 829 393

1 570 478 058

93,16 %

---