# Euroopa Liidu C 137/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.137.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 137 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide12. mai 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.137.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 137

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide12. mai 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2012/C 137/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust [...] siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2012/C 137/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust [...] siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta

1

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA KESKPANK |
| | Euroopa Keskpank |
| 2012/C 137/02 | Euroopa Keskpanga arvamus, 2. märts 2012, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020) (CON/2012/17) | 7 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

Euroopa Keskpank

2012/C 137/02

Euroopa Keskpanga arvamus, 2. märts 2012, seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020) (CON/2012/17)

7

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2012/C 137/03 | Alljärgnev teave on suunatud järgmistele isikutele ja rühmitustele: Abdelkarim Hussein Mohamed AL NASSER, Ibrahim Salih Mohammed AL-YACOUB, Hasan IZZ-AL-DIN (teise nimega GARBAYA, Ahmed; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Khalid Shaikh MOHAMMED (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), Gama'a Al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group/islami rühmitus – IG), Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus, National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee, Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)/Palestiina Vabastamise Rahvarinne, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command (teise nimega PFLP – General Command), Revolutionary Armed Forces of Colombia (FARC)/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud, Shining Path (Sendero Luminoso – SL)/Särav Tee, kes on loetletud nõukogu rakendusmääruses (EL) nr 1375/2011 | 12 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 137/04 | Euro vahetuskurss | 14 |
| | Kontrollikoda |
| 2012/C 137/05 | Eriaruanne nr 5/2012 Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS) | 15 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2012/C 137/06 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 16 |
| 2012/C 137/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 17 |
| 2012/C 137/08 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 18 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2012/C 137/03

Alljärgnev teave on suunatud järgmistele isikutele ja rühmitustele: Abdelkarim Hussein Mohamed AL NASSER, Ibrahim Salih Mohammed AL-YACOUB, Hasan IZZ-AL-DIN (teise nimega GARBAYA, Ahmed; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Khalid Shaikh MOHAMMED (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), Gama'a Al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group/islami rühmitus – IG), Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus, National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee, Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)/Palestiina Vabastamise Rahvarinne, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command (teise nimega PFLP – General Command), Revolutionary Armed Forces of Colombia (FARC)/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud, Shining Path (Sendero Luminoso – SL)/Särav Tee, kes on loetletud nõukogu rakendusmääruses (EL) nr 1375/2011

12

Euroopa Komisjon

2012/C 137/04

Euro vahetuskurss

14

Kontrollikoda

2012/C 137/05

Eriaruanne nr 5/2012 Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)

15

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2012/C 137/06

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

16

2012/C 137/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

17

2012/C 137/08

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

18

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 137/09 | Riigiabi – Luksemburg – Riigiabi SA.34440 (12/C) – Ettevõtja Dexia BIL müük – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 19 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2012/C 137/09

Riigiabi – Luksemburg – Riigiabi SA.34440 (12/C) – Ettevõtja Dexia BIL müük – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust [...] siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta

2012/C 137/01

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (2),

võttes arvesse taotlust arvamuse esitamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikega 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektoriga

| 1. | 19. detsembril 2011 kinnitas komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust [...] siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (3). Ettepanek saadeti samal päeval Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks. |
| --- | --- |

1.

19. detsembril 2011 kinnitas komisjon ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta ning määrust [...] siseturu infosüsteemi kaudu tehtava halduskoostöö kohta (3). Ettepanek saadeti samal päeval Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks.

| 2. | Euroopa andmekaitseinspektoril oli enne ettepaneku vastuvõtmist võimalus esitada mitteametlikke märkusi. Mitut märkust on ettepanekus arvesse võetud. Selle tulemusel on oluliselt tugevdatud ettepanekus sisalduvaid andmekaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

2.

Euroopa andmekaitseinspektoril oli enne ettepaneku vastuvõtmist võimalus esitada mitteametlikke märkusi. Mitut märkust on ettepanekus arvesse võetud. Selle tulemusel on oluliselt tugevdatud ettepanekus sisalduvaid andmekaitsemeetmeid.

| 3. | Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel selle üle, et komisjon konsulteeris temaga ka ametlikult ning et käesolevale arvamusele kavatsetakse viidata vastuvõetava õigusakti preambulis. |
| --- | --- |

3.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel selle üle, et komisjon konsulteeris temaga ka ametlikult ning et käesolevale arvamusele kavatsetakse viidata vastuvõetava õigusakti preambulis.

1.2.   Ettepaneku eesmärgid ja ulatus

| 4. | Ettepaneku eesmärk on ajakohastada ja muuta kehtiva direktiivi 2005/36/EÜ (edaspidi „kutsekvalifikatsioonide direktiiv”) teksti. Selleks tegi komisjon ettepaneku muuta viiteid läbivaadatud kutsekvalifikatsioonide direktiivi sätetele ka siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd käsitleva määruse [...] (edaspidi „IMI määrus”) asjakohastes osades (4). |
| --- | --- |

4.

Ettepaneku eesmärk on ajakohastada ja muuta kehtiva direktiivi 2005/36/EÜ (edaspidi „kutsekvalifikatsioonide direktiiv”) teksti. Selleks tegi komisjon ettepaneku muuta viiteid läbivaadatud kutsekvalifikatsioonide direktiivi sätetele ka siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd käsitleva määruse [...] (edaspidi „IMI määrus”) asjakohastes osades (4).

1.3.   Seotus andmekaitsega

| 5. | Andmekaitse seisukohast on ettepaneku kaks põhiaspekti i) hoiatussüsteemi kehtestamine (artikkel 56a) ja ii) vabatahtliku Euroopa kutsekaardi kehtestamine (artiklid 4a, 4b, 4c, 4d ja 4e) (5). Mõlemal juhul on ette nähtud, et isikuandmete töötlemine toimub siseturu infosüsteemi (IMI) kaudu. |
| --- | --- |

5.

Andmekaitse seisukohast on ettepaneku kaks põhiaspekti i) hoiatussüsteemi kehtestamine (artikkel 56a) ja ii) vabatahtliku Euroopa kutsekaardi kehtestamine (artiklid 4a, 4b, 4c, 4d ja 4e) (5). Mõlemal juhul on ette nähtud, et isikuandmete töötlemine toimub siseturu infosüsteemi (IMI) kaudu.

| 6. | Põhimõtteliselt esitatakse hoiatus pärast seda, kui liikmesriigi pädev asutus või kohus on teinud otsuse, millega liikmesriigi territooriumil keelatakse isiku tegutsemine oma kutsealal (6). Hoiatuse võib esitada kõikide kutsekvalifikatsioonide direktiiviga hõlmatud kutsetöötajate kohta, sealhulgas Euroopa kutsekaarti mitte taotlenud kutsetöötajate kohta. Pärast hoiatuse esitamist säilitatakse seda IMIs ning kõikidel liikmesriikidel ja komisjonil on sellele juurdepääs. |
| --- | --- |

6.

Põhimõtteliselt esitatakse hoiatus pärast seda, kui liikmesriigi pädev asutus või kohus on teinud otsuse, millega liikmesriigi territooriumil keelatakse isiku tegutsemine oma kutsealal (6). Hoiatuse võib esitada kõikide kutsekvalifikatsioonide direktiiviga hõlmatud kutsetöötajate kohta, sealhulgas Euroopa kutsekaarti mitte taotlenud kutsetöötajate kohta. Pärast hoiatuse esitamist säilitatakse seda IMIs ning kõikidel liikmesriikidel ja komisjonil on sellele juurdepääs.

| 7. | Koos Euroopa kutsekaardi kehtestamisega koostatakse kaarti vabatahtlikult taotlenud kutsetöötaja kohta siseturu infosüsteemis dokumendid (nn IMI-fail) ja need säilitatakse. IMI-failile on juurdepääs nii kutsetöötajal kui ka vastuvõtval ja päritoluliikmesriigil. Kutsetöötaja võib igal ajal taotleda oma IMI-failis sisalduva teabe kustutamist, blokeerimist või parandamist. |
| --- | --- |

7.

Koos Euroopa kutsekaardi kehtestamisega koostatakse kaarti vabatahtlikult taotlenud kutsetöötaja kohta siseturu infosüsteemis dokumendid (nn IMI-fail) ja need säilitatakse. IMI-failile on juurdepääs nii kutsetöötajal kui ka vastuvõtval ja päritoluliikmesriigil. Kutsetöötaja võib igal ajal taotleda oma IMI-failis sisalduva teabe kustutamist, blokeerimist või parandamist.

| 8. | Hoiatustega seotud andmed ja mõned IMI-failis sisalduvad andmed hõlmavad teavet rikkumiste või halduskaristuste kohta ning vajavad seetõttu direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 5 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõike 5 alusel suuremat kaitset. Hoiatussüsteem võib mõjutada paljudel eri kutsealadel tegutsevate isikute, sealhulgas arstide andmekaitsealaseid õigusi kõikides liikmesriikides, olenemata sellest, kas nad tegelikult tegutsevad või kavatsevad tegutseda asjaomasel kutsealal väljaspool oma päritoluriiki. |
| --- | --- |

8.

Hoiatustega seotud andmed ja mõned IMI-failis sisalduvad andmed hõlmavad teavet rikkumiste või halduskaristuste kohta ning vajavad seetõttu direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõike 5 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõike 5 alusel suuremat kaitset. Hoiatussüsteem võib mõjutada paljudel eri kutsealadel tegutsevate isikute, sealhulgas arstide andmekaitsealaseid õigusi kõikides liikmesriikides, olenemata sellest, kas nad tegelikult tegutsevad või kavatsevad tegutseda asjaomasel kutsealal väljaspool oma päritoluriiki.

| 9. | Ettepanekuga kaasnevad olulised probleemid ka seoses sellega, kuidas hoiatussüsteem ja repositooriumi funktsioon mõjutavad IMI edasist arendamist. Tegemist on horisontaalse küsimusega, mis on asjakohane ka muudes poliitikavaldkondades tehtava halduskoostöö korral. |
| --- | --- |

9.

Ettepanekuga kaasnevad olulised probleemid ka seoses sellega, kuidas hoiatussüsteem ja repositooriumi funktsioon mõjutavad IMI edasist arendamist. Tegemist on horisontaalse küsimusega, mis on asjakohane ka muudes poliitikavaldkondades tehtava halduskoostöö korral.

2.   ETTEPANEKU ANALÜÜS

2.1.   Üldised märkused

| 10. | Euroopa andmekaitseinspektor tunnustab ettepanekus andmekaitseprobleemide lahendamiseks tehtud jõupingutusi. Samuti on tal hea meel asjaolu üle, et halduskoostöös kavatsetakse kasutada olemasolevat siseturu infosüsteemi, mis praktilisel tasandil juba hõlmab mitut andmekaitsealast kaitsemeedet. Sellele vaatamata tuleb tähelepanu pöörata veel mõnele olulisele probleemile, peamiselt seoses hoiatussüsteemiga. |
| --- | --- |

10.

Euroopa andmekaitseinspektor tunnustab ettepanekus andmekaitseprobleemide lahendamiseks tehtud jõupingutusi. Samuti on tal hea meel asjaolu üle, et halduskoostöös kavatsetakse kasutada olemasolevat siseturu infosüsteemi, mis praktilisel tasandil juba hõlmab mitut andmekaitsealast kaitsemeedet. Sellele vaatamata tuleb tähelepanu pöörata veel mõnele olulisele probleemile, peamiselt seoses hoiatussüsteemiga.

| 11. | Nende probleemide lahendamiseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus ühemõtteliselt täpsustada, millistel konkreetsetel juhtudel võib hoiatusi esitada, määratleda selgemini, mis liiki isikuandmeid võivad hoiatused sisaldada, ja piirata nende töötlemist minimaalselt vajalikuga, võttes arvesse proportsionaalsust ning viies õigused ja huvid omavahel tasakaalu. Eeskätt tuleks ettepanekus:






  — | ühemõtteliselt täpsustada, et hoiatuse võib esitada ainult pärast seda, kui liikmesriigi pädev asutus või kohus on teinud otsuse, millega isikul keelatakse liikmesriigi territooriumil oma kutsealal tegutseda; |
| --- | --- | --- |

11.

Nende probleemide lahendamiseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus ühemõtteliselt täpsustada, millistel konkreetsetel juhtudel võib hoiatusi esitada, määratleda selgemini, mis liiki isikuandmeid võivad hoiatused sisaldada, ja piirata nende töötlemist minimaalselt vajalikuga, võttes arvesse proportsionaalsust ning viies õigused ja huvid omavahel tasakaalu. Eeskätt tuleks ettepanekus:

—

ühemõtteliselt täpsustada, et hoiatuse võib esitada ainult pärast seda, kui liikmesriigi pädev asutus või kohus on teinud otsuse, millega isikul keelatakse liikmesriigi territooriumil oma kutsealal tegutseda;

| — | täpsustada, et hoiatus ei tohi sisaldada lähemaid üksikasju keelu asjaolude ja põhjuste kohta; |
| --- | --- |

—

täpsustada, et hoiatus ei tohi sisaldada lähemaid üksikasju keelu asjaolude ja põhjuste kohta;

| — | muuta selgemaks hoiatuste säilitamise aeg ja piirata seda rangelt vajaliku miinimumiga ning |
| --- | --- |

—

muuta selgemaks hoiatuste säilitamise aeg ja piirata seda rangelt vajaliku miinimumiga ning

| — | tagada, et hoiatused saadetakse ainult liikmesriikide pädevatele asutustele ning et need asutused hoiavad hoiatustes sisalduva teabe konfidentsiaalsena ja ei levita ega avalda seda. |
| --- | --- |

—

tagada, et hoiatused saadetakse ainult liikmesriikide pädevatele asutustele ning et need asutused hoiavad hoiatustes sisalduva teabe konfidentsiaalsena ja ei levita ega avalda seda.

2.2.   Hoiatused

Komisjoni kavandatud hoiatussüsteemid

| 12. | Artikliga 56a kehtestatakse kaks mõnevõrra erinevat hoiatussüsteemi kaht liiki kutsetöötajate suhtes.






  — | Artikli 56a lõikega 1 kehtestatakse hoiatussüsteem pere- ja eriarstide, õdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja teatavate teiste kutsetöötajate suhtes. Hoiatused sisaldavad selliste kutsetöötajate isikuandmeid, kellel riigi ametiasutused või kohtud on kõnealuse liikmesriigi territooriumil kas või ajutiselt keelanud oma kutsealal tegutseda. Hoiatusi võivad esitada iga liikmesriigi pädevad asutused ning need saadetakse kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. |
| --- | --- | --- |

12.

Artikliga 56a kehtestatakse kaks mõnevõrra erinevat hoiatussüsteemi kaht liiki kutsetöötajate suhtes.

—

Artikli 56a lõikega 1 kehtestatakse hoiatussüsteem pere- ja eriarstide, õdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja teatavate teiste kutsetöötajate suhtes. Hoiatused sisaldavad selliste kutsetöötajate isikuandmeid, kellel riigi ametiasutused või kohtud on kõnealuse liikmesriigi territooriumil kas või ajutiselt keelanud oma kutsealal tegutseda. Hoiatusi võivad esitada iga liikmesriigi pädevad asutused ning need saadetakse kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.

| — | Artikli 56a lõikega 2 luuakse täiendav hoiatussüsteem nende kutsetöötajate jaoks, kes ei ole hõlmatud artikli 56a lõike 1 kohase süsteemiga (või direktiivi 2006/123/EÜ (7) alusel juba kehtestatud hoiatussüsteemiga). Sellisel juhul tuleb hoiatus esitada siis, kui saadakse „teadlikuks kutsetegevusega seotud tegevusest, konkreetsetest toimingutest või asjaoludest, mis võivad põhjustada teises liikmesriigis tõsist kahju inimeste tervisele või ohutusele või keskkonnale”. Hoiatusest tuleb teavitada „teisi asjaomaseid liikmesriike ja komisjoni”. Peale selle on ettepanekus täpsustatud, et „[k]õnealune teave ei lähe kaugemale sellest, mis on hädavajalik asjaomase kutsetöötaja tuvastamiseks, ning selles viidatakse pädeva asutuse otsusele, millega keelatakse kõnealusel kutsetöötajal kutsealal tegutsemine”. |
| --- | --- |

—

Artikli 56a lõikega 2 luuakse täiendav hoiatussüsteem nende kutsetöötajate jaoks, kes ei ole hõlmatud artikli 56a lõike 1 kohase süsteemiga (või direktiivi 2006/123/EÜ (7) alusel juba kehtestatud hoiatussüsteemiga). Sellisel juhul tuleb hoiatus esitada siis, kui saadakse „teadlikuks kutsetegevusega seotud tegevusest, konkreetsetest toimingutest või asjaoludest, mis võivad põhjustada teises liikmesriigis tõsist kahju inimeste tervisele või ohutusele või keskkonnale”. Hoiatusest tuleb teavitada „teisi asjaomaseid liikmesriike ja komisjoni”. Peale selle on ettepanekus täpsustatud, et „[k]õnealune teave ei lähe kaugemale sellest, mis on hädavajalik asjaomase kutsetöötaja tuvastamiseks, ning selles viidatakse pädeva asutuse otsusele, millega keelatakse kõnealusel kutsetöötajal kutsealal tegutsemine”.

Üldised märkused

| 13. | Euroopa andmekaitseinspektor võtab arvesse piiratud hoiatussüsteemi kehtestamist Euroopa tasandil, et vahetada asjaomaste pädevate asutuste vahel teavet kutsetöötajate kohta, kellel on olulistel avaliku huviga seotud põhjustel keelatud mõnes liikmesriigis oma kutsealal töötada, näiteks sellistel kutsealadel, mille korral on ülim tähtsus inimeste elul, tervisel ja ohutusel (ja ka loomade heaolul), või muudel kutsealadel olukordades, kui see on põhjendatud, et vältida tõsist kahju tervisele, ohutusele või keskkonnale. |
| --- | --- |

13.

Euroopa andmekaitseinspektor võtab arvesse piiratud hoiatussüsteemi kehtestamist Euroopa tasandil, et vahetada asjaomaste pädevate asutuste vahel teavet kutsetöötajate kohta, kellel on olulistel avaliku huviga seotud põhjustel keelatud mõnes liikmesriigis oma kutsealal töötada, näiteks sellistel kutsealadel, mille korral on ülim tähtsus inimeste elul, tervisel ja ohutusel (ja ka loomade heaolul), või muudel kutsealadel olukordades, kui see on põhjendatud, et vältida tõsist kahju tervisele, ohutusele või keskkonnale.

| 14. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab aga, et hoiatussüsteemid peavad olema proportsionaalsed. |
| --- | --- |

14.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab aga, et hoiatussüsteemid peavad olema proportsionaalsed.

| 15. | Sellega seoses pooldab Euroopa andmekaitseinspektor täiendusi, mis tehti teksti pärast tema mitteametlikke märkusi. Nimetatud täiendused vajavad küll täpsemat selgitamist, kuid nende eesmärk paistab olevat piirduda hoiatustega selliste kutsetöötajate korral, kellel on keelatud oma kutsealal tegutseda pädeva asutuse otsusega, ning ilmselt välistatakse nendega hoiatuste saatmine üksnes kahtluste või kutsetöötaja kohta esitatud kaebuste põhjal, kui seda ei toeta selged tõendid ja kui pädev asutus või kohus ei ole teinud ametlikku otsust, millega isikul keelatakse tegutseda. See võib aidata suurendada õiguskindlust ja süütuse presumptsiooni järgimist. |
| --- | --- |

15.

Sellega seoses pooldab Euroopa andmekaitseinspektor täiendusi, mis tehti teksti pärast tema mitteametlikke märkusi. Nimetatud täiendused vajavad küll täpsemat selgitamist, kuid nende eesmärk paistab olevat piirduda hoiatustega selliste kutsetöötajate korral, kellel on keelatud oma kutsealal tegutseda pädeva asutuse otsusega, ning ilmselt välistatakse nendega hoiatuste saatmine üksnes kahtluste või kutsetöötaja kohta esitatud kaebuste põhjal, kui seda ei toeta selged tõendid ja kui pädev asutus või kohus ei ole teinud ametlikku otsust, millega isikul keelatakse tegutseda. See võib aidata suurendada õiguskindlust ja süütuse presumptsiooni järgimist.

| 16. | Peale soovituse selgitada täiendavalt hoiatuste saatmise tingimusi ja hoiatuste sisu tunneb Euroopa andmekaitseinspektor põhiliselt muret säilitusaegade üle. Täiendama peaks nii hoiatuste õigsust ja ajakohastamist kui ka nende vastuvõtjaid käsitlevaid sätteid. Lõpuks tuleks direktiivis sõnaselgelt sätestada ka konfidentsiaalsusega seotud kohustused. |
| --- | --- |

16.

Peale soovituse selgitada täiendavalt hoiatuste saatmise tingimusi ja hoiatuste sisu tunneb Euroopa andmekaitseinspektor põhiliselt muret säilitusaegade üle. Täiendama peaks nii hoiatuste õigsust ja ajakohastamist kui ka nende vastuvõtjaid käsitlevaid sätteid. Lõpuks tuleks direktiivis sõnaselgelt sätestada ka konfidentsiaalsusega seotud kohustused.

Säilitamisajad

| 17. | Üks Euroopa andmekaitseinspektori peamine mure seoses hoiatussüsteemiga on seotud kõnealuse süsteemi olemusega. Küsimus on selles, kas ettepanekuga ette nähtud hoiatusi






  — | säilitatakse siseturu infosüsteemis ainult piiratud aja jooksul hoiatusena, mis viitab viivitamatuid meetmeid nõudvale erakorralisele olukorrale, või |
| --- | --- | --- |

17.

Üks Euroopa andmekaitseinspektori peamine mure seoses hoiatussüsteemiga on seotud kõnealuse süsteemi olemusega. Küsimus on selles, kas ettepanekuga ette nähtud hoiatusi

—

säilitatakse siseturu infosüsteemis ainult piiratud aja jooksul hoiatusena, mis viitab viivitamatuid meetmeid nõudvale erakorralisele olukorrale, või

| — | koostatakse hoiatussüsteemi tulemusel andmebaas, kus säilitatakse andmeid pika aja vältel ning mis oleks seega põhimõtteliselt üleeuroopalist kutsetöötajate, sealhulgas arstide must nimekiri, mille põhjal pädevad asutused kõnealuste kutsetöötajate üle korrapäraselt kontrolli teostavad. |
| --- | --- |

—

koostatakse hoiatussüsteemi tulemusel andmebaas, kus säilitatakse andmeid pika aja vältel ning mis oleks seega põhimõtteliselt üleeuroopalist kutsetöötajate, sealhulgas arstide must nimekiri, mille põhjal pädevad asutused kõnealuste kutsetöötajate üle korrapäraselt kontrolli teostavad.

| 18. | Nagu on märgitud meie arvamuses siseturu infosüsteemi käsitleva ettepaneku kohta, (8) on üks asi „kasutada hoiatusteadet sidepidamisvahendina, et teavitada pädevaid asutusi konkreetsetest rikkumistest või kahtlustest, hoopis teine asi on säilitada seda hoiatusteadet andmebaasis pikema aja vältel või määramata tähtajaga”. |
| --- | --- |

18.

Nagu on märgitud meie arvamuses siseturu infosüsteemi käsitleva ettepaneku kohta, (8) on üks asi „kasutada hoiatusteadet sidepidamisvahendina, et teavitada pädevaid asutusi konkreetsetest rikkumistest või kahtlustest, hoopis teine asi on säilitada seda hoiatusteadet andmebaasis pikema aja vältel või määramata tähtajaga”.

| 19. | Euroopa andmekaitseinspektor tunneb muret selle üle, et kavandatava artikli 56a lõikega 5 jäetakse komisjoni otsustada (delegeeritud õigusaktides), kui kaua hoiatusi IMIs säilitatakse. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kehtestada kavandatud direktiivi tekstis sellised olulised sätted, mis määravad kindlaks kavandatud hoiatussüsteemi olemuse ja on seega selle tähtsad elemendid. |
| --- | --- |

19.

Euroopa andmekaitseinspektor tunneb muret selle üle, et kavandatava artikli 56a lõikega 5 jäetakse komisjoni otsustada (delegeeritud õigusaktides), kui kaua hoiatusi IMIs säilitatakse. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab kehtestada kavandatud direktiivi tekstis sellised olulised sätted, mis määravad kindlaks kavandatud hoiatussüsteemi olemuse ja on seega selle tähtsad elemendid.

| 20. | Andmekaitse seisukohast oleks eelistatav, kui kõik süsteemi lisatud hoiatused kustutatakse pärast eelnevalt kindlaks määratud mõistlikult lühikest ajavahemikku, mida hakatakse arvestama alates hoiatuse saatmisest. Selline ajavahemik peaks olema piisavalt pikk (nt kuus kuud), et hoiatuse saanud pädevatel asutustel oleks võimalik esitada IMI kaudu lisaküsimusi ja otsustada, kas võtta saadud teabe põhjal oma pädevusse kuuluvaid konkreetseid meetmeid. Kõnealune ajavahemik ei tohiks aga olla pikem kui selleks eesmärgiks rangelt vajalik. |
| --- | --- |

20.

Andmekaitse seisukohast oleks eelistatav, kui kõik süsteemi lisatud hoiatused kustutatakse pärast eelnevalt kindlaks määratud mõistlikult lühikest ajavahemikku, mida hakatakse arvestama alates hoiatuse saatmisest. Selline ajavahemik peaks olema piisavalt pikk (nt kuus kuud), et hoiatuse saanud pädevatel asutustel oleks võimalik esitada IMI kaudu lisaküsimusi ja otsustada, kas võtta saadud teabe põhjal oma pädevusse kuuluvaid konkreetseid meetmeid. Kõnealune ajavahemik ei tohiks aga olla pikem kui selleks eesmärgiks rangelt vajalik.

| 21. | Teise võimalusena, kui pikaajalise säilitamise vajadus on selgelt põhjendatud, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus vähemalt selgelt nõuda, et hoiatuse esitanud asutus kustutab selle vahetult pärast seda, kui hoiatuse tinginud keeld enam ei kehti (näiteks edasikaebuse tulemusel või seetõttu, et keeld oli ajaliselt piiratud). Samuti tuleks vältida olukorda, kus hoiatus kehtiks ebavajalikult määramata aja jooksul, võib-olla isegi pärast asjaomase kutsetöötaja pensionileminekut või surma. |
| --- | --- |

21.

Teise võimalusena, kui pikaajalise säilitamise vajadus on selgelt põhjendatud, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus vähemalt selgelt nõuda, et hoiatuse esitanud asutus kustutab selle vahetult pärast seda, kui hoiatuse tinginud keeld enam ei kehti (näiteks edasikaebuse tulemusel või seetõttu, et keeld oli ajaliselt piiratud). Samuti tuleks vältida olukorda, kus hoiatus kehtiks ebavajalikult määramata aja jooksul, võib-olla isegi pärast asjaomase kutsetöötaja pensionileminekut või surma.

Artikli 56a lõike 1 kohaste hoiatuste sisu

| 22. | Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel selgituste üle, mida eelnõus hoiatuste sisu kohta on juba tehtud. Vaja on aga esitada lisaselgitusi ja tagada, et ei oleks mingisugust mitmetähenduslikkust seoses sellega, et artikli 56a lõike 1 kohaste hoiatuste sisu piirdub i) asjaomase kutsetöötaja tuvastamiseks vajalike isikuandmetega, ii) asjaoluga, kas kutsetöötajal on keelatud oma kutsealal tegutseda, iii) asjaoluga, kas keeld on esialgne (sõltuvalt apellatsioonimenetlusest) või lõplik, iv) keelu kehtimise ajaga ja v) otsuse teinud pädeva asutuse tuvastamisega (nimetades ka riigi, kus otsus tehti). |
| --- | --- |

22.

Euroopa andmekaitseinspektoril on hea meel selgituste üle, mida eelnõus hoiatuste sisu kohta on juba tehtud. Vaja on aga esitada lisaselgitusi ja tagada, et ei oleks mingisugust mitmetähenduslikkust seoses sellega, et artikli 56a lõike 1 kohaste hoiatuste sisu piirdub i) asjaomase kutsetöötaja tuvastamiseks vajalike isikuandmetega, ii) asjaoluga, kas kutsetöötajal on keelatud oma kutsealal tegutseda, iii) asjaoluga, kas keeld on esialgne (sõltuvalt apellatsioonimenetlusest) või lõplik, iv) keelu kehtimise ajaga ja v) otsuse teinud pädeva asutuse tuvastamisega (nimetades ka riigi, kus otsus tehti).

| 23. | Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus sõnaselgelt täpsustada, et hoiatused ei tohiks sisaldada konkreetsemat teavet keelu asjaolude ja põhjuste kohta. Sellega seoses märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et kui täiendava teabe saamine on vajalik, võib lisaküsimusi esitada tavapärase kahepoolse teabevahetuse käigus. IMIt võib kasutada ka selleks, et anda juhtumi käsitlejatele täiendavat üldist teavet riiklike menetluste kohta ning aidata neil eri riiklike menetluste põhjal teavet mõista. |
| --- | --- |

23.

Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus sõnaselgelt täpsustada, et hoiatused ei tohiks sisaldada konkreetsemat teavet keelu asjaolude ja põhjuste kohta. Sellega seoses märgib Euroopa andmekaitseinspektor, et kui täiendava teabe saamine on vajalik, võib lisaküsimusi esitada tavapärase kahepoolse teabevahetuse käigus. IMIt võib kasutada ka selleks, et anda juhtumi käsitlejatele täiendavat üldist teavet riiklike menetluste kohta ning aidata neil eri riiklike menetluste põhjal teavet mõista.

Artikli 56a lõike 2 kohaste hoiatuste saatmise tingimused ja selliste hoiatuste sisu

| 24. | Õiguskindluse tagamiseks on ülitähtis selgitada ühemõtteliselt artikli 56a lõike 2 kohaste hoiatuste saatmise tingimusi. Praeguses sõnastuses viidatakse hoiatuste saatmisele, „saades teadlikuks kutsetegevusega seotud tegevusest, konkreetsetest toimingutest või asjaoludest, mis võivad põhjustada teises liikmesriigis tõsist kahju inimeste tervisele või ohutusele või keskkonnale”. Need sätted iseenesest ei ole piisavalt selged ja jätavad juhtumite käsitlejatele hoiatuse esitamise kohta liiga suure otsustusvabaduse. |
| --- | --- |

24.

Õiguskindluse tagamiseks on ülitähtis selgitada ühemõtteliselt artikli 56a lõike 2 kohaste hoiatuste saatmise tingimusi. Praeguses sõnastuses viidatakse hoiatuste saatmisele, „saades teadlikuks kutsetegevusega seotud tegevusest, konkreetsetest toimingutest või asjaoludest, mis võivad põhjustada teises liikmesriigis tõsist kahju inimeste tervisele või ohutusele või keskkonnale”. Need sätted iseenesest ei ole piisavalt selged ja jätavad juhtumite käsitlejatele hoiatuse esitamise kohta liiga suure otsustusvabaduse.

| 25. | Tähtis on see, et sõnastusest „saades teadlikuks” ei selgu, kas nõutakse vaid põhjendatud kahtlust teatavat liiki rikkumise või muu sündmuse kohta või tuleb enne hoiatuse saatmist asjaolusid haldusmenetluse kaudu täielikult uurida ja need kindlaks teha. |
| --- | --- |

25.

Tähtis on see, et sõnastusest „saades teadlikuks” ei selgu, kas nõutakse vaid põhjendatud kahtlust teatavat liiki rikkumise või muu sündmuse kohta või tuleb enne hoiatuse saatmist asjaolusid haldusmenetluse kaudu täielikult uurida ja need kindlaks teha.

| 26. | Ettepaneku läbivaadatud versioonis on nimetatud viitamist pädeva asutuse otsusele, millega kutsetöötajal keelatakse kutsealal tegutseda. Eelmiste eelnõudega võrreldes on tegemist märkimisväärse edasiminekuga ja meie arusaamise kohaselt paistab see osutavat, et hoiatusi tohib saata ainult juhul, kui asjaomase pädeva asutuse otsuse põhjal on juba vastava kutsetöötaja suhtes keeld kehtestatud. |
| --- | --- |

26.

Ettepaneku läbivaadatud versioonis on nimetatud viitamist pädeva asutuse otsusele, millega kutsetöötajal keelatakse kutsealal tegutseda. Eelmiste eelnõudega võrreldes on tegemist märkimisväärse edasiminekuga ja meie arusaamise kohaselt paistab see osutavat, et hoiatusi tohib saata ainult juhul, kui asjaomase pädeva asutuse otsuse põhjal on juba vastava kutsetöötaja suhtes keeld kehtestatud.

| 27. | Teksti tuleks aga veelgi parandada ja ühemõtteliselt selgitada nõuet, et hoiatus peab põhinema kohtu või pädeva asutuse eelneval otsusel, millega kutsetöötajal keelatakse oma kutsealal tegutseda. See peaks tagama õiguskindluse ja välistama võimalikud väärtõlgendused. |
| --- | --- |

27.

Teksti tuleks aga veelgi parandada ja ühemõtteliselt selgitada nõuet, et hoiatus peab põhinema kohtu või pädeva asutuse eelneval otsusel, millega kutsetöötajal keelatakse oma kutsealal tegutseda. See peaks tagama õiguskindluse ja välistama võimalikud väärtõlgendused.

| 28. | Sarnaselt artikli 56a lõikele 1 tuleks samuti teha selgeks, et hoiatuste sisu peab selgelt piirduma i) asjaomase kutsetöötaja tuvastamiseks vajalike isikuandmetega, ii) asjaoluga, kas kutsetöötajal on keelatud oma kutsealal tegutseda, iii) asjaoluga, kas keeld on esialgne (sõltuvalt apellatsioonimenetlusest) või lõplik, iv) keelu kehtimise ajaga ja v) otsuse teinud pädeva asutuse tuvastamisega (nimetades ka riigi, kus otsus tehti). |
| --- | --- |

28.

Sarnaselt artikli 56a lõikele 1 tuleks samuti teha selgeks, et hoiatuste sisu peab selgelt piirduma i) asjaomase kutsetöötaja tuvastamiseks vajalike isikuandmetega, ii) asjaoluga, kas kutsetöötajal on keelatud oma kutsealal tegutseda, iii) asjaoluga, kas keeld on esialgne (sõltuvalt apellatsioonimenetlusest) või lõplik, iv) keelu kehtimise ajaga ja v) otsuse teinud pädeva asutuse tuvastamisega (nimetades ka riigi, kus otsus tehti).

Artikli 56a lõike 2 kohaste hoiatuste vastuvõtjad

| 29. | Artikli 56a lõikes 2 on nõutud, et hoiatustest teavitatakse „teisi asjaomaseid liikmesriike ja komisjoni”. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab teksti muuta ja sõnastada see nii, et hoiatustest teavitatakse „teiste asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni”. Sellist väljendit „pädevad asutused” sisaldavat sõnastust on juba kasutatud artikli 56a lõikes 1 seoses kõnealuse lõike kohaste hoiatustega (9). |
| --- | --- |

29.

Artikli 56a lõikes 2 on nõutud, et hoiatustest teavitatakse „teisi asjaomaseid liikmesriike ja komisjoni”. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab teksti muuta ja sõnastada see nii, et hoiatustest teavitatakse „teiste asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi ja komisjoni”. Sellist väljendit „pädevad asutused” sisaldavat sõnastust on juba kasutatud artikli 56a lõikes 1 seoses kõnealuse lõike kohaste hoiatustega (9).

Täpsus ja ajakohastamine

| 30. | Ühtlasi soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus selgelt nõuda hoiatused üleslaadinud pädevalt asutuselt hoiatuste ajakohasuse kontrollimist, aga ka hoiatuste viivitamatut parandamist ja tühistamist, kui neis sisalduv teave ei ole enam asjakohane või kui seda on vaja ajakohastada. Samuti oleks kasulik tagada, et hoiatust käsitlev teave hõlmab asjaolu, kas kutsetöötaja on hoiatuse artikli 56a lõike 4 alusel vaidlustanud või taotlenud selle parandamist, blokeerimist või kustutamist (nt saates hoiatuses sisalduvate andmete ajakohastatud versiooni) (10). |
| --- | --- |

30.

Ühtlasi soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus selgelt nõuda hoiatused üleslaadinud pädevalt asutuselt hoiatuste ajakohasuse kontrollimist, aga ka hoiatuste viivitamatut parandamist ja tühistamist, kui neis sisalduv teave ei ole enam asjakohane või kui seda on vaja ajakohastada. Samuti oleks kasulik tagada, et hoiatust käsitlev teave hõlmab asjaolu, kas kutsetöötaja on hoiatuse artikli 56a lõike 4 alusel vaidlustanud või taotlenud selle parandamist, blokeerimist või kustutamist (nt saates hoiatuses sisalduvate andmete ajakohastatud versiooni) (10).

Hoiatuste konfidentsiaalsus, edasine levitamine ja avaldamine

| 31. | Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik, et liikmesriikidel on erinevad seadused ja tavad seoses sellega, mil määral jagatakse tervishoiutöötajatele või muudele kutsetöötajatele kehtestatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste teavet pädevate asutustega, muude asjaomaste organisatsioonidega (nt haiglatega) ja laiema avalikkusega. Üksikutes riikides on teatavate kutsetöötajate nn mustad nimekirjad Internetis kõikidele avalikult kättesaadavad. Teised riigid on valinud teistsuguse lähenemise ja lubavad üldsusel tutvuda ainult nn valgete nimekirjadega, st selliste kutsetöötajate nimekirjadega, kellel on lubatud tegutseda. |
| --- | --- |

31.

Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik, et liikmesriikidel on erinevad seadused ja tavad seoses sellega, mil määral jagatakse tervishoiutöötajatele või muudele kutsetöötajatele kehtestatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste teavet pädevate asutustega, muude asjaomaste organisatsioonidega (nt haiglatega) ja laiema avalikkusega. Üksikutes riikides on teatavate kutsetöötajate nn mustad nimekirjad Internetis kõikidele avalikult kättesaadavad. Teised riigid on valinud teistsuguse lähenemise ja lubavad üldsusel tutvuda ainult nn valgete nimekirjadega, st selliste kutsetöötajate nimekirjadega, kellel on lubatud tegutseda.

| 32. | Senikaua, kuni sellised erinevad tavad ja riiklikud seadused kõrvuti kehtivad, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seada direktiiviga kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele konfidentsiaalsuskohustus seoses teisest liikmesriigist saadud hoiatust käsitlevate andmetega, kui neid andmeid ei tehta avalikuks kooskõlas hoiatuse saatnud liikmesriigi õigusega. |
| --- | --- |

32.

Senikaua, kuni sellised erinevad tavad ja riiklikud seadused kõrvuti kehtivad, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor seada direktiiviga kõikidele asjaomastele pädevatele asutustele konfidentsiaalsuskohustus seoses teisest liikmesriigist saadud hoiatust käsitlevate andmetega, kui neid andmeid ei tehta avalikuks kooskõlas hoiatuse saatnud liikmesriigi õigusega.

2.3.   Euroopa kutsekaart

| 33. | Euroopa andmekaitseinspektor tunnustab asjaolu, et pärast tema märkusi on komisjon oluliselt parandanud ettepaneku artikli 4a selgust ja õiguskindlust ning selles sätestatud andmekaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

33.

Euroopa andmekaitseinspektor tunnustab asjaolu, et pärast tema märkusi on komisjon oluliselt parandanud ettepaneku artikli 4a selgust ja õiguskindlust ning selles sätestatud andmekaitsemeetmeid.

| 34. | Euroopa andmekaitseinspektor tunneb muret veel seoses ettepaneku artikli 4e lõikega 1, millega nõutakse, et „[p]äritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad õigel ajal vastava IMI-faili teabega distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta, millel on tõenäoliselt tagajärjed Euroopa kutsekaardi omaniku tegutsemisele käesoleva direktiivi kohastel tegevusaladel”. |
| --- | --- |

34.

Euroopa andmekaitseinspektor tunneb muret veel seoses ettepaneku artikli 4e lõikega 1, millega nõutakse, et „[p]äritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad õigel ajal vastava IMI-faili teabega distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta, millel on tõenäoliselt tagajärjed Euroopa kutsekaardi omaniku tegutsemisele käesoleva direktiivi kohastel tegevusaladel”.

| 35. | Artikli 4e lõige 1 täiendab artikli 56 lõike 2 kehtivaid sätteid, millega juba lubatakse kahepoolset teabevahetust samadel tingimustel. Täpsemalt nõutakse kehtiva artikli 56 lõikega 2, et „[v]astuvõtva ja päritoluliikmesriigi pädevad ametiasutused vahetavad teavet rakendatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta, millel on tõenäoliselt tagajärjed käesoleva direktiivi alusel tegevusaladel tegutsemisele”. |
| --- | --- |

35.

Artikli 4e lõige 1 täiendab artikli 56 lõike 2 kehtivaid sätteid, millega juba lubatakse kahepoolset teabevahetust samadel tingimustel. Täpsemalt nõutakse kehtiva artikli 56 lõikega 2, et „[v]astuvõtva ja päritoluliikmesriigi pädevad ametiasutused vahetavad teavet rakendatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta, millel on tõenäoliselt tagajärjed käesoleva direktiivi alusel tegevusaladel tegutsemisele”.

| 36. | Euroopa andmekaitseinspektoril on seoses nende sätetega kolm põhiprobleemi. |
| --- | --- |

36.

Euroopa andmekaitseinspektoril on seoses nende sätetega kolm põhiprobleemi.

IMI-faili artikli 4e lõike 1 kohase ajakohastamise tingimused ja sellise ajakohastamise sisu

| 37. | Esiteks jätavad mõlemad sätted juhtumite käsitlejatele IMI-faili ajakohastamise osas suure otsustusvabaduse. Samadel põhjustel, mida on kirjeldatud artikli 56a lõike 2 alusel hoiatuste saatmise tingimuste ebaselgust käsitlevates märkustes, oleks ka siinkohal soovitatav esitada lisaselgitusi. Euroopa andmekaitseinspektoril oleks hea meel, kui lisataks vähemalt nõue andmeid ajakohastada, „ilma et see piiraks süütuse presumptsiooni järgimist” (11). Veelgi rahuldavam oleks selline lahendus, kui direktiivis nõutaks (sarnaselt eespool arutletud artikli 56a lõike 2 kohaste hoiatustega), et igasugune ajakohastamine peab põhinema kohtu või pädeva asutuse eelneval otsusel, millega kutsetöötajal keelatakse oma kutsealal tegutseda. See peaks tagama õiguskindluse ja välistama võimalikud väärtõlgendused. |
| --- | --- |

37.

Esiteks jätavad mõlemad sätted juhtumite käsitlejatele IMI-faili ajakohastamise osas suure otsustusvabaduse. Samadel põhjustel, mida on kirjeldatud artikli 56a lõike 2 alusel hoiatuste saatmise tingimuste ebaselgust käsitlevates märkustes, oleks ka siinkohal soovitatav esitada lisaselgitusi. Euroopa andmekaitseinspektoril oleks hea meel, kui lisataks vähemalt nõue andmeid ajakohastada, „ilma et see piiraks süütuse presumptsiooni järgimist” (11). Veelgi rahuldavam oleks selline lahendus, kui direktiivis nõutaks (sarnaselt eespool arutletud artikli 56a lõike 2 kohaste hoiatustega), et igasugune ajakohastamine peab põhinema kohtu või pädeva asutuse eelneval otsusel, millega kutsetöötajal keelatakse oma kutsealal tegutseda. See peaks tagama õiguskindluse ja välistama võimalikud väärtõlgendused.

| 38. | Nii nagu artikli 56a kohaste hoiatuste korral, tuleks ka selgitada, et ajakohastamise sisu piirdub i) asjaoluga, kas kutsetöötajal on keelatud oma kutsealal tegutseda, ii) asjaoluga, kas keeld on esialgne (sõltuvalt apellatsioonimenetlusest) või lõplik, iii) keelu kehtimise ajaga ja iv) otsuse teinud pädeva asutuse märkimisega (nimetades ka riigi, kus otsus tehti). Vältida tuleks täiendavate üksikasjade esitamist, näiteks kas keeld kehtestati süüdimõistva kohtuotsuse või distsiplinaarmeetme tagajärjel ja milliseid rikkumisi sooritati. Kui asjaomane asutus nõuab konkreetse juhtumi kohta selliseid andmeid, saab ta sellist lisateavet alati taotleda kahepoolse teabevahetuse käigus (siseturu infosüsteemi kaudu, ent väljaspool IMI-faili). |
| --- | --- |

38.

Nii nagu artikli 56a kohaste hoiatuste korral, tuleks ka selgitada, et ajakohastamise sisu piirdub i) asjaoluga, kas kutsetöötajal on keelatud oma kutsealal tegutseda, ii) asjaoluga, kas keeld on esialgne (sõltuvalt apellatsioonimenetlusest) või lõplik, iii) keelu kehtimise ajaga ja iv) otsuse teinud pädeva asutuse märkimisega (nimetades ka riigi, kus otsus tehti). Vältida tuleks täiendavate üksikasjade esitamist, näiteks kas keeld kehtestati süüdimõistva kohtuotsuse või distsiplinaarmeetme tagajärjel ja milliseid rikkumisi sooritati. Kui asjaomane asutus nõuab konkreetse juhtumi kohta selliseid andmeid, saab ta sellist lisateavet alati taotleda kahepoolse teabevahetuse käigus (siseturu infosüsteemi kaudu, ent väljaspool IMI-faili).

Säilitamisajad

| 39. | Teiseks, erinevalt artikli 56 lõike 2 kehtivate sätete kohasest kahepoolsest teabevahetusest, mida praegu säilitatakse IMI süsteemis kuus kuud pärast juhtumi lõpetamist, kavatsetakse IMI-faili hoida siseturu infosüsteemis võimalikult pika aja vältel. Seepärast tuleks ette näha piisavad sätted, millega tagatakse, et IMI-failist kustutatakse õigeaegselt kõik viited kehtestatud distsiplinaar- või kriminaalkaristustele või muudele tõsistele ja erilistele olukordadele niipea, kui juurdepääs sellisele teabele ei ole enam vajalik. |
| --- | --- |

39.

Teiseks, erinevalt artikli 56 lõike 2 kehtivate sätete kohasest kahepoolsest teabevahetusest, mida praegu säilitatakse IMI süsteemis kuus kuud pärast juhtumi lõpetamist, kavatsetakse IMI-faili hoida siseturu infosüsteemis võimalikult pika aja vältel. Seepärast tuleks ette näha piisavad sätted, millega tagatakse, et IMI-failist kustutatakse õigeaegselt kõik viited kehtestatud distsiplinaar- või kriminaalkaristustele või muudele tõsistele ja erilistele olukordadele niipea, kui juurdepääs sellisele teabele ei ole enam vajalik.

| 40. | Kavandatud viide „ebavajaliku teabe” kustutamisele on kasulik, kuid meie arvamuse kohaselt ei ole see järjepidevuse ja õiguskindluse tagamiseks piisav. Seepärast soovitab Euroopa andmekaitseinspektor täpsustada ettepanekus vahetatava teabe piisavalt lühike säilitamisaeg. Eespool hoiatuste säilitamisaja üle arutledes selgitatud põhjustel oleks eelistatav, kui sellist teavet hoitaks IMIs ainult niikaua, kuni see on vastuvõtvale asutusele vajalik asjakohaste meetmete võtmiseks (nt kuuekuuline ajavahemik uurimis-või jõustamismeetmete võtmiseks). |
| --- | --- |

40.

Kavandatud viide „ebavajaliku teabe” kustutamisele on kasulik, kuid meie arvamuse kohaselt ei ole see järjepidevuse ja õiguskindluse tagamiseks piisav. Seepärast soovitab Euroopa andmekaitseinspektor täpsustada ettepanekus vahetatava teabe piisavalt lühike säilitamisaeg. Eespool hoiatuste säilitamisaja üle arutledes selgitatud põhjustel oleks eelistatav, kui sellist teavet hoitaks IMIs ainult niikaua, kuni see on vastuvõtvale asutusele vajalik asjakohaste meetmete võtmiseks (nt kuuekuuline ajavahemik uurimis-või jõustamismeetmete võtmiseks).

| 41. | Teise võimalusena, kui seadusandjad eelistavad keelu pikaajalist IMI-failis säilitamist, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus vähemalt selgelt nõuda, et väljastanud asutus kustutab kõik viited keelule niipea, kui keeld enam ei kehti (näiteks edasikaebuse tulemusel või seetõttu, et keeld oli ajaliselt piiratud). |
| --- | --- |

41.

Teise võimalusena, kui seadusandjad eelistavad keelu pikaajalist IMI-failis säilitamist, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor ettepanekus vähemalt selgelt nõuda, et väljastanud asutus kustutab kõik viited keelule niipea, kui keeld enam ei kehti (näiteks edasikaebuse tulemusel või seetõttu, et keeld oli ajaliselt piiratud).

2.4.   Pikaajaline perspektiiv

| 42. | Pikas perspektiivis, kui kutsekaartide ja IMI kasutamine peaks muutuma laialdasemaks (see võib juhtuda mõne või kõikide hoiatussüsteemiga hõlmatud kutsealade korral), soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil läbi vaadata, kas artikli 56a kohased hoiatussüsteemid on jätkuvalt vajalikud ning kas neid ei oleks võimalik asendada piiratuma ja andmekaitse seisukohast seega vähem sekkuva süsteemiga. Sel ajal saab näiteks kaaluda, kas kõikidele liikmesriikidele hoiatuse saatmise asemel võiks teabe jagamine piirduda päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutustega, kellel on juurdepääs asjaomase kutsetöötaja kutsekaardile ja IMI-failile. |
| --- | --- |

42.

Pikas perspektiivis, kui kutsekaartide ja IMI kasutamine peaks muutuma laialdasemaks (see võib juhtuda mõne või kõikide hoiatussüsteemiga hõlmatud kutsealade korral), soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil läbi vaadata, kas artikli 56a kohased hoiatussüsteemid on jätkuvalt vajalikud ning kas neid ei oleks võimalik asendada piiratuma ja andmekaitse seisukohast seega vähem sekkuva süsteemiga. Sel ajal saab näiteks kaaluda, kas kõikidele liikmesriikidele hoiatuse saatmise asemel võiks teabe jagamine piirduda päritolu- ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutustega, kellel on juurdepääs asjaomase kutsetöötaja kutsekaardile ja IMI-failile.

2.5.   Konsulteerimine Euroopa andmekaitseinspektori ja riiklike andmekaitseasutustega seoses delegeeritud õigusaktidega

| 43. | Lõpuks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor enne artikli 56a lõikes 5 viidatud delegeeritud õigusaktide ning mis tahes muude artikli 58 alusel vastuvõetavate ja andmekaitset mõjutada võivate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori ja artikli 29 töörühmaga, kus on esindatud ka riiklikud andmekaitseasutused. Sellisele konsulteerimisele peaks eelnema andmekaitsealase mõju hindamine (12). |
| --- | --- |

43.

Lõpuks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor enne artikli 56a lõikes 5 viidatud delegeeritud õigusaktide ning mis tahes muude artikli 58 alusel vastuvõetavate ja andmekaitset mõjutada võivate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori ja artikli 29 töörühmaga, kus on esindatud ka riiklikud andmekaitseasutused. Sellisele konsulteerimisele peaks eelnema andmekaitsealase mõju hindamine (12).

3.   JÄRELDUSED

| 44. | Euroopa andmekaitseinspektor võtab arvesse piiratud hoiatussüsteemi kehtestamist Euroopa tasandil, et vahetada teavet kutsetöötajate kohta, kellel on keelatud mõnes liikmesriigis oma kutsealal töötada, kui see on õigustatud olulise avaliku huviga. |
| --- | --- |

44.

Euroopa andmekaitseinspektor võtab arvesse piiratud hoiatussüsteemi kehtestamist Euroopa tasandil, et vahetada teavet kutsetöötajate kohta, kellel on keelatud mõnes liikmesriigis oma kutsealal töötada, kui see on õigustatud olulise avaliku huviga.

| 45. | Euroopa andmekaitseinspektor leiab aga, et hoiatussüsteemid peavad olema proportsionaalsed. |
| --- | --- |

45.

Euroopa andmekaitseinspektor leiab aga, et hoiatussüsteemid peavad olema proportsionaalsed.

| 46. | Eelkõige soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist:






  — | ettepanekus tuleb ühemõtteliselt täpsustada, millistel konkreetsetel juhtudel võib hoiatusi esitada, määratleda selgemini, mis liiki isikuandmeid võivad hoiatused sisaldada, ja piirata nende töötlemist minimaalselt vajalikuga, võttes arvesse proportsionaalsust ning viies õigused ja huvid omavahel tasakaalu; |
| --- | --- | --- |

46.

Eelkõige soovitab Euroopa andmekaitseinspektor järgmist:

—

ettepanekus tuleb ühemõtteliselt täpsustada, millistel konkreetsetel juhtudel võib hoiatusi esitada, määratleda selgemini, mis liiki isikuandmeid võivad hoiatused sisaldada, ja piirata nende töötlemist minimaalselt vajalikuga, võttes arvesse proportsionaalsust ning viies õigused ja huvid omavahel tasakaalu;

| — | sellega seoses tuleb ettepanekus ühemõtteliselt täpsustada, et hoiatuse võib esitada ainult pärast seda, kui liikmesriigi pädev asutus või kohus on teinud otsuse, millega isikul keelatakse liikmesriigi territooriumil oma kutsealal tegutseda; |
| --- | --- |

—

sellega seoses tuleb ettepanekus ühemõtteliselt täpsustada, et hoiatuse võib esitada ainult pärast seda, kui liikmesriigi pädev asutus või kohus on teinud otsuse, millega isikul keelatakse liikmesriigi territooriumil oma kutsealal tegutseda;

| — | täpsustada, et hoiatus ei tohi sisaldada üksikasjalikumat teavet keelu asjaolude ja põhjuste kohta; |
| --- | --- |

—

täpsustada, et hoiatus ei tohi sisaldada üksikasjalikumat teavet keelu asjaolude ja põhjuste kohta;

| — | muuta selgemaks hoiatuste säilitamise aeg ja piirata seda rangelt vajaliku miinimumiga ning |
| --- | --- |

—

muuta selgemaks hoiatuste säilitamise aeg ja piirata seda rangelt vajaliku miinimumiga ning

| — | tagada, et hoiatused saadetakse ainult liikmesriikide pädevatele asutustele ning et need asutused hoiavad hoiatustes sisalduva teabe konfidentsiaalsena ja ei levita ega avalda seda täiendavalt, välja arvatud juhul, kui andmed tehakse avalikuks kooskõlas hoiatuse saatnud liikmesriigi õigusega. |
| --- | --- |

—

tagada, et hoiatused saadetakse ainult liikmesriikide pädevatele asutustele ning et need asutused hoiavad hoiatustes sisalduva teabe konfidentsiaalsena ja ei levita ega avalda seda täiendavalt, välja arvatud juhul, kui andmed tehakse avalikuks kooskõlas hoiatuse saatnud liikmesriigi õigusega.

| 47. | Seoses Euroopa kutsekaardi ja sellega seotud IMI-failiga soovitab Euroopa andmekaitseinspektor täpsemalt selgitada, millistel tingimustel tuleb faili lisada teave distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta ning lisatava teabe sisu, samuti soovitab ta selgelt piirata säilitamisaegu. |
| --- | --- |

47.

Seoses Euroopa kutsekaardi ja sellega seotud IMI-failiga soovitab Euroopa andmekaitseinspektor täpsemalt selgitada, millistel tingimustel tuleb faili lisada teave distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta ning lisatava teabe sisu, samuti soovitab ta selgelt piirata säilitamisaegu.

| 48. | Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor pikas perspektiivis, kui kutsekaartide ja IMI kasutamine peaks muutuma laialdasemaks, komisjonil läbi vaadata, kas artikli 56a kohased hoiatussüsteemid on jätkuvalt vajalikud ning kas neid ei oleks võimalik asendada piiratuma ja andmekaitse seisukohast seega vähem sekkuva süsteemiga. |
| --- | --- |

48.

Peale selle soovitab Euroopa andmekaitseinspektor pikas perspektiivis, kui kutsekaartide ja IMI kasutamine peaks muutuma laialdasemaks, komisjonil läbi vaadata, kas artikli 56a kohased hoiatussüsteemid on jätkuvalt vajalikud ning kas neid ei oleks võimalik asendada piiratuma ja andmekaitse seisukohast seega vähem sekkuva süsteemiga.

| 49. | Lõpuks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor enne artikli 56a lõikes 5 viidatud delegeeritud õigusaktide ning mis tahes muude artikli 58 alusel vastuvõetavate ja andmekaitset mõjutada võivate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori ja artikli 29 töörühmaga, kus on esindatud ka riiklikud andmekaitseasutused. Sellisele konsulteerimisele peaks eelnema andmekaitsealase mõju hindamine. |
| --- | --- |

49.

Lõpuks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor enne artikli 56a lõikes 5 viidatud delegeeritud õigusaktide ning mis tahes muude artikli 58 alusel vastuvõetavate ja andmekaitset mõjutada võivate delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konsulteerida Euroopa andmekaitseinspektori ja artikli 29 töörühmaga, kus on esindatud ka riiklikud andmekaitseasutused. Sellisele konsulteerimisele peaks eelnema andmekaitsealase mõju hindamine.

Brüssel, 8. märts 2012

Euroopa andmekaitseinspektori asetäitja

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

2

(3)  COM(2011) 883 final.

3

(4)  IMIt käsitlevat määrust ei ole veel vastu võetud. 2011. aasta novembris esitas Euroopa andmekaitseinspektor arvamuse komisjoni vastava ettepaneku kohta. Vt http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2011/11-11-22_IMI_Opinion_ET.pdf

4

(5)  Kui ei ole täpsustatud teisiti, osutavad käesolevas arvamuses esitatud viited komisjoni ettepanekus kavandatud kutsekvalifikatsioonide direktiivi artiklitele.

5

(6)  Artikli 56a lõiget 2 tuleks veelgi täpsustada ja tagada, et seal sätestatu kehtib ühemõtteliselt mitte ainult artikli 56a lõike 1 kohaste hoiatuste suhtes, mida kohaldatakse tervishoiutöötajatele, vaid ka artikli 56a lõike 2 kohaste hoiatuste suhtes, mida kohaldatakse muudele kutsetöötajatele kui tervishoiutöötajad. Vt käesoleva arvamuse punktid 24–27.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ, 12. detsember 2006, teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

7

(8)  Vt punktid 57–59.

8

(9)  Märkuse korras väljendab Euroopa andmekaitseinspektor heameelt asjaolu üle, et erinevalt artikli 56a lõikest 1 on viidatud „asjaomastele liikmesriikidele”, mitte „kõikidele liikmesriikide”.

9

(10)  Märgime, et hoiatuse sisu piiramine nii minimaalsete andmetega kui ka kõige faktilisemate ja objektiivsemate andmetega, näiteks kas pädev asutus või kohus on teinud teatavat liiki otsuse (nt ajutine tegutsemiskeeld), aitaks vähendada ka hoiatuste parandamise, blokeerimise või kustutamise taotlusi, sest selliste andmete õigsust oleks raskem vaidlustada.

10

(11)  Sarnaseid viiteid süütuse presumptsioonile sisaldab juba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius) (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45) artikli 10 lõige 4.

11

(12)  Vt ka Euroopa andmekaitseinspektori arvamus IMI määruse ettepaneku kohta, punktid 29–32.

12

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA KESKPANK

Euroopa Keskpank

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/7

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

2. märts 2012,

seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020)

(CON/2012/17)

2012/C 137/02

Sissejuhatus ja õiguslik alus

Euroopa Keskpank (EKP) sai 26. jaanuaril 2012. aastal Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles 2020) (1) (edaspidi „ettepandud määrus”). 6. veebruaril 2012. aastal sai EKP Euroopa Parlamendilt ka teise taotluse arvamuse avaldamiseks seoses ettepandud määrusega.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 133, artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

1.   Üldised märkused

| 1.1. | Programm Perikles on vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest. Ettepandud määruse eesmärgiks on asendada Periklese programmi õiguslik alus, mis kaotab kehtivuse 2013. aasta lõpus, (2) ning pikendada programme kuni 2020. aasta lõpuni. EKP kordab oma seisukohta, mille kohaselt on Periklese programme näol tegemist vajaliku täiendusega EKP, Europoli ja riigi ametiasutuste tegevusele võitluses euro võltsimise vastu (3). EKP on veendunud, et Perikles 2020 programm aitab ka tulevikus kaasa euro pangatähtede, sealhulgas teise seeria euro pangatähtede, usaldusväärsuse säilitamisele. |
| --- | --- |

1.1.

Programm Perikles on vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest. Ettepandud määruse eesmärgiks on asendada Periklese programmi õiguslik alus, mis kaotab kehtivuse 2013. aasta lõpus, (2) ning pikendada programme kuni 2020. aasta lõpuni. EKP kordab oma seisukohta, mille kohaselt on Periklese programme näol tegemist vajaliku täiendusega EKP, Europoli ja riigi ametiasutuste tegevusele võitluses euro võltsimise vastu (3). EKP on veendunud, et Perikles 2020 programm aitab ka tulevikus kaasa euro pangatähtede, sealhulgas teise seeria euro pangatähtede, usaldusväärsuse säilitamisele.

| 1.2. | EKP rõhutab oma aktiivset osalemist euro pangatähtede võltsimise vastases võitluses. Eelkõige töötab EKP euro pangatähtede jaoks välja pangatähe kujunduse ja täiustatud tehnilised omadused, mille alusel saavad nii laiem üldsus kui ka eksperdid eristada ehtsaid pangatähti võltsingutest. Võltsimise ennetamiseks pangatähtede uuendamine pärast mõneaastast ringlust on üsna tavaline. Ka eurosüsteem kavatseb võtta tarvitusele ettevaatusabinõud ning alustab peatselt teise seeria euro pangatähtede tootmist. Täiendavalt analüüsib EKP uusi võltsingute liike oma võltsimise analüüsi keskuses (Counterfeit Analysis Centre, CAC) ja kasutab saadud teadmisi õiguskaitseasutuste nõustamiseks. CAC koordineerib kõikide euro võltsingute kohta teadaolevate tehniliste ja statistiliste andmete edastamist asjaomastele isikutele. |
| --- | --- |

1.2.

EKP rõhutab oma aktiivset osalemist euro pangatähtede võltsimise vastases võitluses. Eelkõige töötab EKP euro pangatähtede jaoks välja pangatähe kujunduse ja täiustatud tehnilised omadused, mille alusel saavad nii laiem üldsus kui ka eksperdid eristada ehtsaid pangatähti võltsingutest. Võltsimise ennetamiseks pangatähtede uuendamine pärast mõneaastast ringlust on üsna tavaline. Ka eurosüsteem kavatseb võtta tarvitusele ettevaatusabinõud ning alustab peatselt teise seeria euro pangatähtede tootmist. Täiendavalt analüüsib EKP uusi võltsingute liike oma võltsimise analüüsi keskuses (Counterfeit Analysis Centre, CAC) ja kasutab saadud teadmisi õiguskaitseasutuste nõustamiseks. CAC koordineerib kõikide euro võltsingute kohta teadaolevate tehniliste ja statistiliste andmete edastamist asjaomastele isikutele.

2.   Konkreetsed märkused

| 2.1. | Ettepandud määruse artikli 4 teine lõige sätestab programmi Perikles 2020 erieesmärgi saavutamise hindamise meetodi. Tulemused ei sõltu siin üksnes programmi Perikles 2020 raames läbiviidava tegevuse tõhususest, vaid ka mitmetest välistest teguritest, sealhulgas ringluses olevate võltsingute arvust, piisava tööjõu ning, finants- ja tehniliste ressursside kättesaadavusest finants-, tehnilistes, õiguskaitse- ja kohtuasutustes ning nimetatud asutuste poolt korraldatud muudest koolitusprogrammidest. Seega tuleb programmi hindamisel võtta arvesse kõiki euro võltsimist ja sellega seotud pettuseid mõjutavaid aspekte. Seetõttu soovitab EKP programmi Perikles 2020 hindamisse täielikult kaasata nii EKP kui Europol vastavalt ettepandud määruse artikli 12 lõigetele 3 ja 4. |
| --- | --- |

2.1.

Ettepandud määruse artikli 4 teine lõige sätestab programmi Perikles 2020 erieesmärgi saavutamise hindamise meetodi. Tulemused ei sõltu siin üksnes programmi Perikles 2020 raames läbiviidava tegevuse tõhususest, vaid ka mitmetest välistest teguritest, sealhulgas ringluses olevate võltsingute arvust, piisava tööjõu ning, finants- ja tehniliste ressursside kättesaadavusest finants-, tehnilistes, õiguskaitse- ja kohtuasutustes ning nimetatud asutuste poolt korraldatud muudest koolitusprogrammidest. Seega tuleb programmi hindamisel võtta arvesse kõiki euro võltsimist ja sellega seotud pettuseid mõjutavaid aspekte. Seetõttu soovitab EKP programmi Perikles 2020 hindamisse täielikult kaasata nii EKP kui Europol vastavalt ettepandud määruse artikli 12 lõigetele 3 ja 4.

| 2.2. | Programmi Perikles 2020 raames võivad osalevate liikmesriikide esitatud ettepanekutesse olla kaasatud osalejad kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on euro kaitsmiseks oluline. Kuigi kolmandate riikide kaasamine programmi Perikles 2020 on ülemaailmsele euro võltsimise ja sellega seotud pettuste vastasele võitlusele kasulik, peaks nende kaasamine olema mõistlik ja proportsionaalne. |
| --- | --- |

2.2.

Programmi Perikles 2020 raames võivad osalevate liikmesriikide esitatud ettepanekutesse olla kaasatud osalejad kolmandatest riikidest, kui nende osavõtt on euro kaitsmiseks oluline. Kuigi kolmandate riikide kaasamine programmi Perikles 2020 on ülemaailmsele euro võltsimise ja sellega seotud pettuste vastasele võitlusele kasulik, peaks nende kaasamine olema mõistlik ja proportsionaalne.

| 2.3. | EKP märgib, et ettepandud määruse artikli 8 lõike 2 punktid a ja c ning artikli 10 lõige 3 osutavad tuvastusseadmete kasutamisele ja toetustele seadmete ostmiseks. EKP nõustub toetuste eraldamisega selliste laboratooriumiseadmete hankimiseks, mis aitavad uurimisele kaasa ja mille eriotstarve ei ole avastada võltsinguid ning mida ei reklaamita võltsingute avastamise seadmetena (näiteks mikroskoobid, infrapunamõõtjad, kobisirklid, densitomeetrid, mikromeetrid, elektri- ja soojusjuhtivuse ja magnetvälja mõõtjad). EKP hinnangul saab usaldusväärseks pidada vaid selliseid võltsingute avastamise masinaid ja seadmeid, mis on rahuldavalt läbinud katsed, milles kasutatakse ajakohaseid võltsinguid ja ehtsaid kulunud pangatähti. Asjaomaste seadmete nimekiri on toodud EKP veebilehel. Nimetatud masinad ja seadmed on aga üldjoontes mõeldud kasutamiseks professionaalsetele sularahakäitlejatele, mitte võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutustele, mida on käsitletud sihtrühmana ettepandud määruse artikli 8 lõike 2 punktis c (4). Seetõttu on EKP seisukohal, et võltsingute avastamise seadmete ostmise toetamine programmi Perikles 2020 vahenditest või selliste seadmete kasutamine võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutustes ei ole kohane. |
| --- | --- |

2.3.

EKP märgib, et ettepandud määruse artikli 8 lõike 2 punktid a ja c ning artikli 10 lõige 3 osutavad tuvastusseadmete kasutamisele ja toetustele seadmete ostmiseks. EKP nõustub toetuste eraldamisega selliste laboratooriumiseadmete hankimiseks, mis aitavad uurimisele kaasa ja mille eriotstarve ei ole avastada võltsinguid ning mida ei reklaamita võltsingute avastamise seadmetena (näiteks mikroskoobid, infrapunamõõtjad, kobisirklid, densitomeetrid, mikromeetrid, elektri- ja soojusjuhtivuse ja magnetvälja mõõtjad). EKP hinnangul saab usaldusväärseks pidada vaid selliseid võltsingute avastamise masinaid ja seadmeid, mis on rahuldavalt läbinud katsed, milles kasutatakse ajakohaseid võltsinguid ja ehtsaid kulunud pangatähti. Asjaomaste seadmete nimekiri on toodud EKP veebilehel. Nimetatud masinad ja seadmed on aga üldjoontes mõeldud kasutamiseks professionaalsetele sularahakäitlejatele, mitte võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutustele, mida on käsitletud sihtrühmana ettepandud määruse artikli 8 lõike 2 punktis c (4). Seetõttu on EKP seisukohal, et võltsingute avastamise seadmete ostmise toetamine programmi Perikles 2020 vahenditest või selliste seadmete kasutamine võltsimisvastasele tegevusele spetsialiseerunud asutustes ei ole kohane.

| 2.4. | Komisjonile, EKP-le ja Europolile oleks kasulik ühiselt analüüsida programmi Perikles 2020 raames rahastatavaid algatusi, (5) vältides seeläbi programmi Perikles 2020 ja muude asjakohaste programmide ja tegevuste dubleerimist ja kattumist ning tagades ühise strateegia välja töötamise euro võltsimise ja sellega seotud pettuste vastu võitlemisel. Seetõttu tuleks muuta ettepandud määruse põhjendust 7 ja artiklit 11, et sätestada: a) iga-aastaste tööprogrammide osas peamiste asjaosalistega õigeaegselt konsultatsioonide korraldamine komisjoni poolt; ja b) iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks EKP ja Europoli heakskiidu saamine (6). Seejuures tuleb EKP-le ja Europolile võimaldada piisavalt aega iga-aastase tööprogrammi projekti läbivaatamiseks ning seisukohtade avaldamiseks enne arutelu asjakohases nõuandekomitees. |
| --- | --- |

2.4.

Komisjonile, EKP-le ja Europolile oleks kasulik ühiselt analüüsida programmi Perikles 2020 raames rahastatavaid algatusi, (5) vältides seeläbi programmi Perikles 2020 ja muude asjakohaste programmide ja tegevuste dubleerimist ja kattumist ning tagades ühise strateegia välja töötamise euro võltsimise ja sellega seotud pettuste vastu võitlemisel. Seetõttu tuleks muuta ettepandud määruse põhjendust 7 ja artiklit 11, et sätestada: a) iga-aastaste tööprogrammide osas peamiste asjaosalistega õigeaegselt konsultatsioonide korraldamine komisjoni poolt; ja b) iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks EKP ja Europoli heakskiidu saamine (6). Seejuures tuleb EKP-le ja Europolile võimaldada piisavalt aega iga-aastase tööprogrammi projekti läbivaatamiseks ning seisukohtade avaldamiseks enne arutelu asjakohases nõuandekomitees.

| 2.5. | EKP toetab ettepandud määruse artikli 12 lõiget 1, mis kohustab komisjoni rakendama programmi Perikles 2020 koostöös liikmesriikidega, korraldades programmi rakendamise erinevatel etappidel konsultatsioone ning võttes arvesse muude pädevate üksuste, eelkõige EKP ja Europoli võetud asjakohaseid meetmeid. Kuigi ettepandud määruse artikli 12 lõige 1 tagab liidu tasandil piisava koostöö ning kooskõla programmi Perikles 2020 ja muude asjakohaste programmide ja tegevuste vahel, soovitab EKP komisjonil võtta piisavalt aega iga-aastase tööprogrammi dokumentidega tutvumiseks enne EKP ja Europoliga konsulteerimist asjakohases nõuandekomitees. |
| --- | --- |

2.5.

EKP toetab ettepandud määruse artikli 12 lõiget 1, mis kohustab komisjoni rakendama programmi Perikles 2020 koostöös liikmesriikidega, korraldades programmi rakendamise erinevatel etappidel konsultatsioone ning võttes arvesse muude pädevate üksuste, eelkõige EKP ja Europoli võetud asjakohaseid meetmeid. Kuigi ettepandud määruse artikli 12 lõige 1 tagab liidu tasandil piisava koostöö ning kooskõla programmi Perikles 2020 ja muude asjakohaste programmide ja tegevuste vahel, soovitab EKP komisjonil võtta piisavalt aega iga-aastase tööprogrammi dokumentidega tutvumiseks enne EKP ja Europoliga konsulteerimist asjakohases nõuandekomitees.

| 2.6. | EKP soovitab muuta ettepandud artikli 12 lõikeid 3 ja 4 selliselt, et võimaldada EKP-l ja Europolil osaleda programmi Perikles 2020 tulemuslikkuse ja tõhususe ning programmi uuendamise, muutmise või peatamise vajaduse hindamisel. |
| --- | --- |

2.6.

EKP soovitab muuta ettepandud artikli 12 lõikeid 3 ja 4 selliselt, et võimaldada EKP-l ja Europolil osaleda programmi Perikles 2020 tulemuslikkuse ja tõhususe ning programmi uuendamise, muutmise või peatamise vajaduse hindamisel.

Frankfurt Maini ääres, 2. märts 2012

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  KOM(2011) 913 lõplik.

1

(2)  Periklese programm põhineb nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsusel 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50). Nõukogu 17. detsembri 2001 aasta otsusega 2001/924/EÜ, millega laiendatakse mõju, mis on otsusel, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), liikmesriikidele, kus euro ei ole ühisrahana kasutusele võetud (EÜT L 339, 21.12.2001, lk 55) laiendati otsuse 2001/923/EÜ mõju ka mitte-euroala liikmesriikidele. Hilisemad nõukogu otsuse 2001/923/EÜ muudatused laiendasid Periklese programmi kohaldamisala ja kestvust 31. detsembrini 2013.

2

(3)  Vt EKP 5. juuli 2006. aasta arvamuse CON/2006/35, Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga kahe nõukogu otsuse kohta, mis käsitlevad vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (ELT C 163, 14.7.2006, lk 7) lõiget 1. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel http://www.ecb.europa.eu

3

(4)  Pealegi nähtub mõjuanalüüsist (SEC(2011) 1615 lõplik) selgelt, et seadmete hankimise toetamise võimalus puudutab (kolmandate riikide) võltsimisvastase võitlusega tegelevaid pädevaid asutusi, mis kaitsevat eurot võltsimise eest, eelkõige spetsialiseerunud asutusi, mis tegutsevad tundlikes kolmandates riikides, mille prioriteediks ei ole euro võltsimise vastu võitlemine.

4

(5)  Vt EKP 21. juuni 2005. aasta arvamus CON/2005/22 Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga kahe nõukogu otsuse kohta, mis käsitlevad vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (ELT C 161, 1.7.2005, lk. 11) punkti 8 ja EKP 5. juuli 2006. aasta arvamust CON/2006/35 Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga kahe nõukogu otsuse kohta, mis käsitlevad vahetus-, abi- ja koolitusprogrammi euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles) (ELT C 163, 14.7.2006, lk. 7) punkti 2.2.

5

(6)  Vt arvamuse CON/2005/22 punkti 8.

6

---

LISA

Muudatusettepanekud

| Komisjoni redaktsiooni ettepanek | EKP muudatusettepanek (1) |
| --- | --- |
| Muudatus 1 |
| Ettepandud määruse põhjendus 7 |
| „(7) | Tuleks tagada, et see Euroopa Liidu tegevusprogramm oleks kooskõlas muude programmide ja tegevusega ning täiendaks neid. Käesoleva programmi rakendamiseks peaks komisjon seoses euro kaitse hindamise vajadustega korraldama kõik vajalikud konsultatsioonid peamiste asjaosalistega (eelkõige liikmesriikide määratud pädevad riiklikud asutused, EKP ja Europol) määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohase nõuandekomitee raames, eriti sellistes valdkondades nagu vahetused, abi ja koolitus.” |

Komisjoni redaktsiooni ettepanek

EKP muudatusettepanek (1)

Muudatus 1

Ettepandud määruse põhjendus 7

„(7)

Tuleks tagada, et see Euroopa Liidu tegevusprogramm oleks kooskõlas muude programmide ja tegevusega ning täiendaks neid. Käesoleva programmi rakendamiseks peaks komisjon seoses euro kaitse hindamise vajadustega korraldama kõik vajalikud konsultatsioonid peamiste asjaosalistega (eelkõige liikmesriikide määratud pädevad riiklikud asutused, EKP ja Europol) määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohase nõuandekomitee raames, eriti sellistes valdkondades nagu vahetused, abi ja koolitus.”

| „(7) | Tuleks tagada, et see Euroopa Liidu tegevusprogramm oleks kooskõlas muude programmide ja tegevusega ning täiendaks neid. Käesoleva programmi rakendamiseks peaks komisjon seoses euro kaitse hindamise vajadustega korraldama mõistliku aja jooksul enne iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmist kõik vajalikud konsultatsioonid peamiste asjaosalistega. Eelkõige peaks komisjon konsulteerima liikmesriikide määratud pädevate riiklike asutustega ning saama EKP ja Europoli heakskiidu iga-aastase tööplaani kohta määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohase nõuandekomitee raames, eriti sellistes valdkondades nagu vahetused, abi ja koolitus.” |
| --- | --- |

„(7)

Tuleks tagada, et see Euroopa Liidu tegevusprogramm oleks kooskõlas muude programmide ja tegevusega ning täiendaks neid. Käesoleva programmi rakendamiseks peaks komisjon seoses euro kaitse hindamise vajadustega korraldama mõistliku aja jooksul enne iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmist kõik vajalikud konsultatsioonid peamiste asjaosalistega. Eelkõige peaks komisjon konsulteerima liikmesriikide määratud pädevate riiklike asutustega ning saama EKP ja Europoli heakskiidu iga-aastase tööplaani kohta määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohase nõuandekomitee raames, eriti sellistes valdkondades nagu vahetused, abi ja koolitus.”

Selgitus

Selgitus

Komisjonile, EKP-le ja Europolile oleks kasulik ühiselt analüüsida programmi Perikles 2020 raames rahastatavaid algatusi iga-aastase tööprogrammi kontekstis. Ühine analüüs võimaldaks vältida programmi Perikles 2020 ja muude EKP, Europoli ja riikide pädevate ametiasutuste asjakohaste programmide ja tegevuste dubleerimist ja kattumist. Samuti võimaldaks nimetatud lähenemine tagada ühise strateegia välja töötamise euro võltsimise ja sellega seotud pettuste vastu võitlemisel. Seetõttu teeb EKP ettepaneku muuta ettepandud määruse põhjenduspunkti 7, et sätestada: a) iga-aastaste tööprogrammide osas peamiste asjaosalistega õigeaegselt konsultatsioonide korraldamine komisjoni poolt ja b) iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks EKP ja Europoli heakskiidu saamine.

Komisjonile, EKP-le ja Europolile oleks kasulik ühiselt analüüsida programmi Perikles 2020 raames rahastatavaid algatusi iga-aastase tööprogrammi kontekstis. Ühine analüüs võimaldaks vältida programmi Perikles 2020 ja muude EKP, Europoli ja riikide pädevate ametiasutuste asjakohaste programmide ja tegevuste dubleerimist ja kattumist. Samuti võimaldaks nimetatud lähenemine tagada ühise strateegia välja töötamise euro võltsimise ja sellega seotud pettuste vastu võitlemisel. Seetõttu teeb EKP ettepaneku muuta ettepandud määruse põhjenduspunkti 7, et sätestada: a) iga-aastaste tööprogrammide osas peamiste asjaosalistega õigeaegselt konsultatsioonide korraldamine komisjoni poolt ja b) iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks EKP ja Europoli heakskiidu saamine.

Muudatus 2

Muudatus 2

Ettepandud määruse artikkel 11

„Artikkel 11

Iga-aastane tööprogramm

Programmi rakendamiseks võtab komisjon vastu iga-aastased tööprogrammid. Nendes määratakse kindlaks eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamise meetod ja kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatud summa ja rakendamise orienteeruv ajakava. [...]”

„Artikkel 11

Iga-aastane tööprogramm

Komisjon võtab vastu iga-aastased tööprogrammid pärast õigeaegset konsulteerimist peamiste asjaosalistega iga-aastase tööprogrammi projekti osas ning EKP ja Europoli heakskiidu saamist. Iga-aastastes tööprogrammides määratakse kindlaks eesmärgid, oodatavad tulemused, rakendamise meetod ja kogusumma. Samuti esitatakse neis rahastatavate meetmete kirjeldus, igale meetmele eraldatud summa ja rakendamise orienteeruv ajakava. [...]”

Selgitus

Selgitus

Komisjonile, EKP-le ja Europolile oleks kasulik ühiselt analüüsida programmi Perikles 2020 raames rahastatavaid algatusi. Ühine analüüs võimaldaks vältida programmi Perikles 2020 ja muude EKP Europoli ja riikide pädevate ametiasutuste asjakohaste programmide ja tegevuste dubleerimist ja kattumist. Samuti võimaldaks nimetatud lähenemine tagada ühise strateegia välja töötamise euro võltsimise ja sellega seotud pettuste vastu võitlemisel. Seetõttu teeb EKP ettepaneku muuta ettepandud määruse artiklit 11, et sätestada: a) iga-aastaste tööprogrammide osas peamiste asjaosalistega õigeaegselt konsultatsioonide korraldamine komisjoni poolt ja b) iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks EKP ja Europoli heakskiidu saamine.

Komisjonile, EKP-le ja Europolile oleks kasulik ühiselt analüüsida programmi Perikles 2020 raames rahastatavaid algatusi. Ühine analüüs võimaldaks vältida programmi Perikles 2020 ja muude EKP Europoli ja riikide pädevate ametiasutuste asjakohaste programmide ja tegevuste dubleerimist ja kattumist. Samuti võimaldaks nimetatud lähenemine tagada ühise strateegia välja töötamise euro võltsimise ja sellega seotud pettuste vastu võitlemisel. Seetõttu teeb EKP ettepaneku muuta ettepandud määruse artiklit 11, et sätestada: a) iga-aastaste tööprogrammide osas peamiste asjaosalistega õigeaegselt konsultatsioonide korraldamine komisjoni poolt ja b) iga-aastase tööprogrammi vastuvõtmiseks EKP ja Europoli heakskiidu saamine.

Muudatus 3

Muudatus 3

Ettepandud määruse artikli 12 lõige 3

„(3)   Komisjon teostab programmi hindamise. Hiljemalt 31. detsembriks 2017 [...].”

„(3)   Komisjon teostab programmi hindamise. Komisjon peab esitama hindamisaruande liikmesriikide poolt määratud pädevatele ametiasutustele ning saama EKP ja Europoli heakskiidu hindamisaruande sisu osas määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohases nõuandekomitees.31. detsembriks 2017 [...].”

Selgitus

Selgitus

Selleks, et programm Perikles 2020 saavutaks oma üld- ja erieesmärgid peab programmi tõhususe seadma prioriteediks. EKP hinnangul on programmi Perikles 2020 kooskõlastamine liidu ja riikide paralleelselt elluviidavate programmidega ning EKP ja Europoli projektidega väga oluline. Selles küsimuses on EKP seisukohal, et hindamisaruanne peab määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohases nõuandekomitees saama kooskõlastuse ja heakskiidu kõikide peamiste asjaosaliste poolt. Seetõttu teeb EKP nimetatud muudatusettepaneku, mis suurendab EKP ja Europoli osalust programmi Perikles 2020 tulemuslikkuse ja tõhususe ning programmi uuendamise, muutmise või peatamise vajaduse hindamisel.

Selleks, et programm Perikles 2020 saavutaks oma üld- ja erieesmärgid peab programmi tõhususe seadma prioriteediks. EKP hinnangul on programmi Perikles 2020 kooskõlastamine liidu ja riikide paralleelselt elluviidavate programmidega ning EKP ja Europoli projektidega väga oluline. Selles küsimuses on EKP seisukohal, et hindamisaruanne peab määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjakohases nõuandekomitees saama kooskõlastuse ja heakskiidu kõikide peamiste asjaosaliste poolt. Seetõttu teeb EKP nimetatud muudatusettepaneku, mis suurendab EKP ja Europoli osalust programmi Perikles 2020 tulemuslikkuse ja tõhususe ning programmi uuendamise, muutmise või peatamise vajaduse hindamisel.

Muudatus 4

Muudatus 4

Ettepandud määruse artikli 12 lõige 4

„(4)   Lisaks sellele esitab komisjon 31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide saavutamise kohta.”

„(4)   Lisaks sellele peab komisjon esitama aruande projekti programmi eesmärkide saavutamise kohta liikmesriikide poolt määratud pädevatele ametiasutustele ning saama EKP ja Europoli heakskiidu hindamisaruande sisu osas määruses (EÜ) nr 1338/2001 sätestatud asjaomases nõuandekomitees. Komisjon esitab31. detsembriks 2021 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande programmi eesmärkide saavutamise kohta.”

Selgitus

Selgitus

Programmi Perikles 2020 erieesmärkide saavutamise hindamise meetodite edukaks rakendamiseks on vaja ekspertteadmisi ja infot. Sellele viitab ka artikkel 4, mis toob välja erinevad tagajärjed, mille saabumist eesmärkide saavutamisel hinnatakse. Tulemused ei sõltu siin üksnes programmi Perikles 2020 raames läbiviidava tegevuse tõhususest, vaid ka mitmetest välistest teguritest, sealhulgas ringluses olevate võltsingute arvust, piisava tööjõu ning, finants- ja tehniliste ressursside kättesaadavusest finants-, tehnilistes, õiguskaitse- ja kohtuasutustes ning nimetatud asutuste poolt korraldatud muudest koolitusprogrammidest. Seega tuleb programmi Perikles 2020 hindamisel võtta arvesse kõiki euro võltsimist ja sellega seotud pettuseid mõjutavaid aspekte. Seetõttu peaksid eriteadmisi ja infot omavad EKP, Europol ja riikide pädevad ametiasutused olema täielikult kaasatud programmi Perikles 2020 eesmärkide saavutamise hindamisse. Samuti tuleks lõplikule hindamisaruandele saada EKP ja Europoli heakskiit.

Programmi Perikles 2020 erieesmärkide saavutamise hindamise meetodite edukaks rakendamiseks on vaja ekspertteadmisi ja infot. Sellele viitab ka artikkel 4, mis toob välja erinevad tagajärjed, mille saabumist eesmärkide saavutamisel hinnatakse. Tulemused ei sõltu siin üksnes programmi Perikles 2020 raames läbiviidava tegevuse tõhususest, vaid ka mitmetest välistest teguritest, sealhulgas ringluses olevate võltsingute arvust, piisava tööjõu ning, finants- ja tehniliste ressursside kättesaadavusest finants-, tehnilistes, õiguskaitse- ja kohtuasutustes ning nimetatud asutuste poolt korraldatud muudest koolitusprogrammidest. Seega tuleb programmi Perikles 2020 hindamisel võtta arvesse kõiki euro võltsimist ja sellega seotud pettuseid mõjutavaid aspekte. Seetõttu peaksid eriteadmisi ja infot omavad EKP, Europol ja riikide pädevad ametiasutused olema täielikult kaasatud programmi Perikles 2020 eesmärkide saavutamise hindamisse. Samuti tuleks lõplikule hindamisaruandele saada EKP ja Europoli heakskiit.

---

(1)  Rõhutatud kiri osutab EKP ettepanekule lisada uus tekst. Läbi kriipsutatud kiri osutab EKP väljajätmisettepanekule.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/12

---

Alljärgnev teave on suunatud järgmistele isikutele ja rühmitustele: Abdelkarim Hussein Mohamed AL NASSER, Ibrahim Salih Mohammed AL-YACOUB, Hasan IZZ-AL-DIN (teise nimega GARBAYA, Ahmed; teise nimega SA-ID; teise nimega SALWWAN, Samir), Khalid Shaikh MOHAMMED (teise nimega ALI, Salem; teise nimega BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; teise nimega HENIN, Ashraf Refaat Nabith; teise nimega WADOOD, Khalid Adbul), Gama'a Al-Islamiyya (teise nimega Al-Gama'a al-Islamiyya) (Islamic Group/islami rühmitus – IG), Holy Land Foundation for Relief and Development/Püha Maa toetuse ja arengu sihtasutus, National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)/Rahvuslik Vabastusarmee, Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)/Palestiina Vabastamise Rahvarinne, Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command (teise nimega PFLP – General Command), Revolutionary Armed Forces of Colombia (FARC)/Kolumbia Revolutsioonilised Relvajõud, Shining Path (Sendero Luminoso – SL)/Särav Tee, kes on loetletud nõukogu rakendusmääruses (EL) nr 1375/2011 (1)

2012/C 137/03

Nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 nähakse ette, et kõik asjaomastele isikutele, rühmitustele või üksustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning et nende käsutusse ei tohi anda otseselt ega kaudselt rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse.

Nõukogule on esitatud uut teavet, mis on seotud eespool nimetatud isikute ja rühmituste loetelusse kuulumisega. Kõnealust uut teavet arvesse võttes on nõukogu põhjendusi vastavalt muutnud.

Asjaomased isikud ja rühmitused võivad esitada taotluse, et saada ajakohastatud nõukogu põhjendused nende jätmise kohta eespool nimetatud loetelusse, järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| (Attn: CP 931 designations) |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

(Attn: CP 931 designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Nimetatud taotlus tuleb esitada kolme nädala jooksul alates käesoleva teatise avaldamisest.

Asjaomased isikud ja rühmitused võivad eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus, mis käsitleb nende kandmist ja jätmist eespool nimetatud loetelusse, läbi vaadataks. Sellised taotlused vaadatakse läbi pärast nende kättesaamist. Sellega seoses juhitakse asjaomaste isikute ja rühmituste tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikega 6. Selleks, et taotlust käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleb see esitada kolme nädala jooksul alates põhjenduste teatavakstegemisest.

Asjaomaste isikute ja rühmituste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2. Pädevate asutuste ajakohastatud loetelu on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/comm/external_relations/cfsp/sanctions/measures.htm

---

(1)  ELT L 343, 23.12.2011, lk 10.

---

Euroopa Komisjon

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/14

---

Euro vahetuskurss (1)

11. mai 2012

2012/C 137/04

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2944 |
| JPY | Jaapani jeen | 103,48 |
| DKK | Taani kroon | 7,4334 |
| GBP | Inglise nael | 0,80330 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9840 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2012 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,5815 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,253 |
| HUF | Ungari forint | 289,90 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6978 |
| PLN | Poola zlott | 4,2434 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4378 |
| TRY | Türgi liir | 2,3135 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2877 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2997 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,0506 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6476 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6194 |
| KRW | Korea won | 1 485,25 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4786 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,1681 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5027 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 893,41 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9750 |
| PHP | Filipiini peeso | 55,043 |
| RUB | Vene rubla | 39,0134 |
| THB | Tai baht | 40,346 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5305 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5015 |
| INR | India ruupia | 69,4250 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2944

JPY

Jaapani jeen

103,48

DKK

Taani kroon

7,4334

GBP

Inglise nael

0,80330

SEK

Rootsi kroon

8,9840

CHF

Šveitsi frank

1,2012

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,5815

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,253

HUF

Ungari forint

289,90

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6978

PLN

Poola zlott

4,2434

RON

Rumeenia leu

4,4378

TRY

Türgi liir

2,3135

AUD

Austraalia dollar

1,2877

CAD

Kanada dollar

1,2997

HKD

Hongkongi dollar

10,0506

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6476

SGD

Singapuri dollar

1,6194

KRW

Korea won

1 485,25

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4786

CNY

Hiina jüaan

8,1681

HRK

Horvaatia kuna

7,5027

IDR

Indoneesia ruupia

11 893,41

MYR

Malaisia ringit

3,9750

PHP

Filipiini peeso

55,043

RUB

Vene rubla

39,0134

THB

Tai baht

40,346

BRL

Brasiilia reaal

2,5305

MXN

Mehhiko peeso

17,5015

INR

India ruupia

69,4250

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/15

---

Eriaruanne nr 5/2012 „Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)”

2012/C 137/05

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 5/2012 „Arenguabiprogrammide teabesüsteem (CRIS)”.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebilehel: http://eca.europa.eu

Aruande tasuta eksemplari saamiseks pöörduge kontrollikoja poole aadressil:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel +352 4398-1 |
| E-post: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel +352 4398-1

E-post: eca-info@eca.europa.eu

või täitke elektrooniline tellimus EU-Bookshop-veebilehel.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/16 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/16

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2012/C 137/06

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 23.3.2012 |
| --- | --- |
| Kestus | 23.3.2012–31.12.2012 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | MAC/8C3411 |
| Liik | Makrell (Scomber scombrus) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | — |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

23.3.2012

Kestus

23.3.2012–31.12.2012

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

MAC/8C3411

Liik

Makrell (Scomber scombrus)

Piirkond

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

—

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/17

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2012/C 137/07

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 18.1.2012 |
| --- | --- |
| Kestus | 18.1.2012–31.12.2012 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | ANF/8C3411 |
| Liik | Merikuratlased (Lophiidae) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | — |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

18.1.2012

Kestus

18.1.2012–31.12.2012

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru või kalavarude rühm

ANF/8C3411

Liik

Merikuratlased (Lophiidae)

Piirkond

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

—

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/18

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2012/C 137/08

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 9.3.2012 |
| --- | --- |
| Kestus | 9.3.2012–31.12.2012 |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru või kalavarude rühm | PRA/04-N. |
| Liik | Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) |
| Piirkond | Norra veed lõuna pool 62° N |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | — |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

9.3.2012

Kestus

9.3.2012–31.12.2012

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru või kalavarude rühm

PRA/04-N.

Liik

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

Piirkond

Norra veed lõuna pool 62° N

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

—

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 12.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 137/19 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 137/19

---

RIIGIABI – LUKSEMBURG

Riigiabi SA.34440 (12/C) – Ettevõtja Dexia BIL müük

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2012/C 137/09

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 3. aprilli 2012. aasta kirjas teatas komisjon Luksemburgile oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud abimeetmega.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Registry |
| Office: J70 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Registry

Office: J70 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Luksemburgile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

I.   MENETLUS

| 1. | 19. novembri 2008. aasta otsusega otsustas komisjon mitte vaidlustada likviidsusabi meedet kontserni Dexia kasuks ja kontserni Dexia võlakirjade tagamist. Meetmeid käsitati päästmisabina ja seega ühisturuga kokkusobivatena vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

1.

19. novembri 2008. aasta otsusega otsustas komisjon mitte vaidlustada likviidsusabi meedet kontserni Dexia kasuks ja kontserni Dexia võlakirjade tagamist. Meetmeid käsitati päästmisabina ja seega ühisturuga kokkusobivatena vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile b.

| 2. | Kontserni Dexia ümberkorraldamiskavast teavitas komisjoni 16. veebruaril 2009 Prantsusmaa, 17. veebruaril 2009 Luksemburg ja 18. veebruaril 2009 Belgia. 13. märtsi 2009. aasta otsuses otsustas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatada ametliku uurimismenetluse kõigi kontserni Dexia kasuks võetud abimeetmete suhtes. |
| --- | --- |

2.

Kontserni Dexia ümberkorraldamiskavast teavitas komisjoni 16. veebruaril 2009 Prantsusmaa, 17. veebruaril 2009 Luksemburg ja 18. veebruaril 2009 Belgia. 13. märtsi 2009. aasta otsuses otsustas komisjon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 alusel algatada ametliku uurimismenetluse kõigi kontserni Dexia kasuks võetud abimeetmete suhtes.

| 3. | 26. veebruari 2010. aasta otsusega kiitis komisjon kontserni Dexia ümberkorraldamiskava heaks. |
| --- | --- |

3.

26. veebruari 2010. aasta otsusega kiitis komisjon kontserni Dexia ümberkorraldamiskava heaks.

| 4. | 12. oktoobril 2011 teatasid Belgia ametiasutused komisjonile täiendavast meetmest, mis seisneb 100 % ettevõtja Dexia Bank Belgium (DBB) aktsiate ostmises ettevõtjalt Dexia SA. 17. oktoobril 2011 otsustas komisjon kuueks kuuks ajutiselt heaks kiita DBB ostmise Dexia SA-lt Belgia riigi poolt ja algatada meetme suhtes ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

4.

12. oktoobril 2011 teatasid Belgia ametiasutused komisjonile täiendavast meetmest, mis seisneb 100 % ettevõtja Dexia Bank Belgium (DBB) aktsiate ostmises ettevõtjalt Dexia SA. 17. oktoobril 2011 otsustas komisjon kuueks kuuks ajutiselt heaks kiita DBB ostmise Dexia SA-lt Belgia riigi poolt ja algatada meetme suhtes ametliku uurimismenetluse.

| 5. | 14. detsembril 2011 teatasid Prantsuse, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused komisjonile täiendavast meetmest, mis kujutas endast ajutist garantiid kontserni Dexia refinantseerimisele. 21. detsembril 2011 otsustas komisjon refinantseerimisele antud garantii kuueks kuuks ajutiselt heaks kiita ja algatada meetme suhtes ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

5.

14. detsembril 2011 teatasid Prantsuse, Belgia ja Luksemburgi ametiasutused komisjonile täiendavast meetmest, mis kujutas endast ajutist garantiid kontserni Dexia refinantseerimisele. 21. detsembril 2011 otsustas komisjon refinantseerimisele antud garantii kuueks kuuks ajutiselt heaks kiita ja algatada meetme suhtes ametliku uurimismenetluse.

| 6. | 23. märtsil 2012 teatasid Luksemburgi ametiasutused komisjonile, et kontsern Dexia on müünud ettevõtja Dexia BIL. Käesolev otsus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse algatamise kohta käsitleb ettevõtja Dexia BIL müüki. |
| --- | --- |

6.

23. märtsil 2012 teatasid Luksemburgi ametiasutused komisjonile, et kontsern Dexia on müünud ettevõtja Dexia BIL. Käesolev otsus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetluse algatamise kohta käsitleb ettevõtja Dexia BIL müüki.

II.   ASJAOLUD

| 7. | Dexia BIL kuulub kontserni Dexia. Dexia loodi 1996. aastal kahe panga – Crédit Local (Prantsusmaa) ja Crédit Communal (Belgia) – ühinemisel. Dexia kontsern on koondunud emaettevõtjaks oleva valdusettevõtja (Dexia SA) ümber ning selle kolm tegevust läbiviivat tütarettevõtjat asuvad Prantsusmaal (DCL), Belgias (DBB) ja Luksemburgis (Dexia BIL). Dexia BIL on hoiuste ja eraisikutele antud laenud poolest suuruselt kolmas Luksemburgi pank ning tema bilansimaht oli 2011. aasta juuni lõpu seisuga 41 miljardit eurot. Ettevõtja tegutseb peamiselt jaepangandusega, laenu andmisega era- ja äriklientidele ning erapangandusega. |
| --- | --- |

7.

Dexia BIL kuulub kontserni Dexia. Dexia loodi 1996. aastal kahe panga – Crédit Local (Prantsusmaa) ja Crédit Communal (Belgia) – ühinemisel. Dexia kontsern on koondunud emaettevõtjaks oleva valdusettevõtja (Dexia SA) ümber ning selle kolm tegevust läbiviivat tütarettevõtjat asuvad Prantsusmaal (DCL), Belgias (DBB) ja Luksemburgis (Dexia BIL). Dexia BIL on hoiuste ja eraisikutele antud laenud poolest suuruselt kolmas Luksemburgi pank ning tema bilansimaht oli 2011. aasta juuni lõpu seisuga 41 miljardit eurot. Ettevõtja tegutseb peamiselt jaepangandusega, laenu andmisega era- ja äriklientidele ning erapangandusega.

| 8. | Dexia SA suhtes on rakendatud seoses majanduskriisiga alates 2008. aasta septembrist mitmeid Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi riigiabimeetmeid. Oma 26. veebruari 2010. aasta otsuses Dexia SA ümberkorraldamiskava kohta lubas komisjon anda Dexia SA-le abi tingimusel, et asjaomased liikmesriigid ja Dexia SA täidavad kõik nimetatud otsuses sisalduvad kohustused ja tingimused. |
| --- | --- |

8.

Dexia SA suhtes on rakendatud seoses majanduskriisiga alates 2008. aasta septembrist mitmeid Prantsusmaa, Belgia ja Luksemburgi riigiabimeetmeid. Oma 26. veebruari 2010. aasta otsuses Dexia SA ümberkorraldamiskava kohta lubas komisjon anda Dexia SA-le abi tingimusel, et asjaomased liikmesriigid ja Dexia SA täidavad kõik nimetatud otsuses sisalduvad kohustused ja tingimused.

| 9. | Ehkki heakskiidetud ümberkorraldamiskava rakendamine võimaldas Dexial suurendada oma rahastamise stabiilsust ja vähendada oma suurust, mittestrateegilisi varasid ja finantsvõimendust, tuli kava rakendamisel ette viivitusi ning Dexia likviidsusolukorra tasakaalustamatus on alates 2011. aasta suvest aina kasvanud. Ettevõtja Dexia BIL ei ole kunagi olnud kontserni Dexia raskuste põhjuseks, kuid nende mõju kandus üle ka talle ning 2011. aasta septembris ja oktoobris tabas ettevõtjat suur hoiuste väljavool. Pärast 6. oktoobrit 2011, mil teatati ettevõtja Dexia BIL müügist, on tema olukord stabiliseerunud. |
| --- | --- |

9.

Ehkki heakskiidetud ümberkorraldamiskava rakendamine võimaldas Dexial suurendada oma rahastamise stabiilsust ja vähendada oma suurust, mittestrateegilisi varasid ja finantsvõimendust, tuli kava rakendamisel ette viivitusi ning Dexia likviidsusolukorra tasakaalustamatus on alates 2011. aasta suvest aina kasvanud. Ettevõtja Dexia BIL ei ole kunagi olnud kontserni Dexia raskuste põhjuseks, kuid nende mõju kandus üle ka talle ning 2011. aasta septembris ja oktoobris tabas ettevõtjat suur hoiuste väljavool. Pärast 6. oktoobrit 2011, mil teatati ettevõtja Dexia BIL müügist, on tema olukord stabiliseerunud.

| 10. | Luksemburgi ametiasutuste väitel oli Dexial kavas Dexia BIL müüa alates 2009. aastast ning sel eesmärgil pidas ta 2009. aastast kuni 2011. aasta suveni mitme eraettevõtjaga kahepoolseid läbirääkimisi. Nende läbirääkimiste tulemusena ei esitatud aga ühtegi konkreetset pakkumust ettevõtja omandamiseks. Lõpuks teatas Dexia 6. oktoobril 2011, et ta jätkab läbirääkimisi ainult erainvestoriga Precision Capital, kusjuures Luksemburgile jääb ettevõtjas vähemusosalus. 20. detsembril 2011 kirjutati alla vastastikuse mõistmise memorandumile, mille kohaselt Dexia BIL müüakse 730 miljoni euro eest ning sellest 90 % omandab Precision Capital ja ülejäänud 10 % Luksemburgi riik. Luksemburgi riik osaleb ettevõtjas samadel tingimustel kui Precision Capital. |
| --- | --- |

10.

Luksemburgi ametiasutuste väitel oli Dexial kavas Dexia BIL müüa alates 2009. aastast ning sel eesmärgil pidas ta 2009. aastast kuni 2011. aasta suveni mitme eraettevõtjaga kahepoolseid läbirääkimisi. Nende läbirääkimiste tulemusena ei esitatud aga ühtegi konkreetset pakkumust ettevõtja omandamiseks. Lõpuks teatas Dexia 6. oktoobril 2011, et ta jätkab läbirääkimisi ainult erainvestoriga Precision Capital, kusjuures Luksemburgile jääb ettevõtjas vähemusosalus. 20. detsembril 2011 kirjutati alla vastastikuse mõistmise memorandumile, mille kohaselt Dexia BIL müüakse 730 miljoni euro eest ning sellest 90 % omandab Precision Capital ja ülejäänud 10 % Luksemburgi riik. Luksemburgi riik osaleb ettevõtjas samadel tingimustel kui Precision Capital.

| 11. | Tehingust on välja jäetud teatavad tegevusharud ja osalused, mistõttu ettevõtja müüdud tegevusharud piirduvad peamiselt tema jae- ja erapangandusharuga (edaspidi „müüdud tegevusharu”). Täpsemalt jäävad tehingust välja RBC Dexia, Dexia Asset Management, langenud väärtusega varade portfell, Parfipar, Dexia LDG ja Popular Banca Privada, kuid nendega seotud kassatulu jääb ettevõtjale Dexia BIL. Enne vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutamist saadi 10. detsembril 2011 kolmanda isiku erapooletu arvamus ettevõtja Dexia BIL müügihinna kohta. Samuti on ette nähtud, et Dexia BIL lõpetab kontserni Dexia rahastamise. |
| --- | --- |

11.

Tehingust on välja jäetud teatavad tegevusharud ja osalused, mistõttu ettevõtja müüdud tegevusharud piirduvad peamiselt tema jae- ja erapangandusharuga (edaspidi „müüdud tegevusharu”). Täpsemalt jäävad tehingust välja RBC Dexia, Dexia Asset Management, langenud väärtusega varade portfell, Parfipar, Dexia LDG ja Popular Banca Privada, kuid nendega seotud kassatulu jääb ettevõtjale Dexia BIL. Enne vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutamist saadi 10. detsembril 2011 kolmanda isiku erapooletu arvamus ettevõtja Dexia BIL müügihinna kohta. Samuti on ette nähtud, et Dexia BIL lõpetab kontserni Dexia rahastamise.

| 12. | Praegu sisaldab vastastikuse mõistmise memorandum klauslit 3.3.5, mille kohaselt juhul, kui Dexia või mõni kontserni Dexia ettevõtjatest saab kuni 1. jaanuarini 2017 seoses muude tütarettevõtjate müügi, võõrandamise või koondumisega keskvalitsuse garantii hüvitamiskohustuste täitmiseks ostja ees sellise tehingu raames, tagab Dexia Precision Capitalile kui ettevõtja Dexia BIL omandajale sarnastel tingimustel (vajalike muudatustega) sama garandi (või teise tugeva krediidireitinguga garandi) garantii, niivõrd kui eespool nimetatud ostja on eraõiguslik isik. Luksemburgi ametiasutused on siiski teatanud, et kõnealune klausel on kavas memorandumist välja jätta. |
| --- | --- |

12.

Praegu sisaldab vastastikuse mõistmise memorandum klauslit 3.3.5, mille kohaselt juhul, kui Dexia või mõni kontserni Dexia ettevõtjatest saab kuni 1. jaanuarini 2017 seoses muude tütarettevõtjate müügi, võõrandamise või koondumisega keskvalitsuse garantii hüvitamiskohustuste täitmiseks ostja ees sellise tehingu raames, tagab Dexia Precision Capitalile kui ettevõtja Dexia BIL omandajale sarnastel tingimustel (vajalike muudatustega) sama garandi (või teise tugeva krediidireitinguga garandi) garantii, niivõrd kui eespool nimetatud ostja on eraõiguslik isik. Luksemburgi ametiasutused on siiski teatanud, et kõnealune klausel on kavas memorandumist välja jätta.

III.   HINNANG

| 13. | Kuna tehing toimus ilma läbipaistva ja diskrimineerimist välistava avatud hankemenetluseta, peab komisjon hoolikalt kontrollima, kas müüdud tegevusharu müüdi adekvaatse turuhinnaga. |
| --- | --- |

13.

Kuna tehing toimus ilma läbipaistva ja diskrimineerimist välistava avatud hankemenetluseta, peab komisjon hoolikalt kontrollima, kas müüdud tegevusharu müüdi adekvaatse turuhinnaga.

| 14. | Komisjon tõdeb, et Luksemburgi riik omandas oma 10 % osaluse samadel tingimustel kui Precision Capital, kellel on 90 % osalus. Kuna Luksemburgi riigi ja Precision Capitali osalus on omandatud samadel tingimustel, leiab komisjon, et Luksemburgi riik toimis turutingimustel tegutseva investorina, mistõttu saab välistada, et tema 10 % osalus ettevõtja müüdud tegevusharus kujutab endast täiendavat riigiabi. |
| --- | --- |

14.

Komisjon tõdeb, et Luksemburgi riik omandas oma 10 % osaluse samadel tingimustel kui Precision Capital, kellel on 90 % osalus. Kuna Luksemburgi riigi ja Precision Capitali osalus on omandatud samadel tingimustel, leiab komisjon, et Luksemburgi riik toimis turutingimustel tegutseva investorina, mistõttu saab välistada, et tema 10 % osalus ettevõtja müüdud tegevusharus kujutab endast täiendavat riigiabi.

| 15. | Ettevõtja Dexia BIL müügi kohta on saadud kolmanda isiku erapooletu arvamus ja müügihind jääb nimetatud arvamuses esitatud hinnavahemikku. Erapooletu arvamus anti siiski ajal, mil läbirääkimised olid veel pooleli ja vastastikuse mõistmise memorandumile ei olnud alla kirjutatud. Seetõttu ei ole komisjonil praeguses etapis võimalik anda lõplikku hinnangut sellele, kas tehingu tingimusi on erapooletus arvamuses asjakohaselt arvesse võetud, eelkõige hinnates tehingust välja jäetud tegevusharude ja nendega seotud, kuid ettevõtjale jäänud kassatulu, samuti klausli 3.3.5 mõju, juhul kui seda ei jäeta memorandumist välja. |
| --- | --- |

15.

Ettevõtja Dexia BIL müügi kohta on saadud kolmanda isiku erapooletu arvamus ja müügihind jääb nimetatud arvamuses esitatud hinnavahemikku. Erapooletu arvamus anti siiski ajal, mil läbirääkimised olid veel pooleli ja vastastikuse mõistmise memorandumile ei olnud alla kirjutatud. Seetõttu ei ole komisjonil praeguses etapis võimalik anda lõplikku hinnangut sellele, kas tehingu tingimusi on erapooletus arvamuses asjakohaselt arvesse võetud, eelkõige hinnates tehingust välja jäetud tegevusharude ja nendega seotud, kuid ettevõtjale jäänud kassatulu, samuti klausli 3.3.5 mõju, juhul kui seda ei jäeta memorandumist välja.

| 16. | Juhul kui klauslit 3.3.5 välja ei jäeta, ei ole komisjon kindel, et klauslist ei või tuleneda riigiabi, ning kahtleb selles, kas seda on tehingu hinnas nõuetekohaselt arvesse võetud. |
| --- | --- |

16.

Juhul kui klauslit 3.3.5 välja ei jäeta, ei ole komisjon kindel, et klauslist ei või tuleneda riigiabi, ning kahtleb selles, kas seda on tehingu hinnas nõuetekohaselt arvesse võetud.

Seega ei saa komisjon praeguses etapis välistada, et ettevõtja Dexia BIL tegevusharu müügi ja sellega seotud tingimuste tulemusena ei ole antud ettevõtja Dexia BIL müüdud tegevusharule ja selle omandajale Precision Capitalile riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, juhul kui tehingu hind on turuhinnaga võrreldes liiga madal.

KIRJA TEKST

„J'ai l'honneur de vous informer que, au vu des informations qui lui ont été communiquées sur le cas cité en objet, la Commission européenne a décidé d'ouvrir une procédure, conformément à l'article 108, paragraphe 2, du Traité sur le fonctionnement de l'Union européenne ("TFUE") sur la mesure notifiée.

1.   PROCÉDURE

| (1) | Par décision du 19 novembre 2008 (1), la Commission a décidé de ne pas soulever d'objections aux mesures d'urgence concernant une opération de soutien de liquidité ("liquidity assistance" ci-après "l'opération LA") et une garantie sur certains éléments de passif de Dexia (2). La Commission a considéré que ces mesures étaient compatibles avec le marché intérieur sur la base de l'article 107, paragraphe 3, alinéa b), TFUE en tant qu’aide au sauvetage d'une entreprise en difficulté et a autorisé ces mesures pour une période de six mois à compter du 3 octobre 2008, en précisant qu’au-delà de cette période, la Commission devrait réévaluer l’aide en tant que mesure structurelle. |
| --- | --- |

(1)

Par décision du 19 novembre 2008 (1), la Commission a décidé de ne pas soulever d'objections aux mesures d'urgence concernant une opération de soutien de liquidité ("liquidity assistance" ci-après "l'opération LA") et une garantie sur certains éléments de passif de Dexia (2). La Commission a considéré que ces mesures étaient compatibles avec le marché intérieur sur la base de l'article 107, paragraphe 3, alinéa b), TFUE en tant qu’aide au sauvetage d'une entreprise en difficulté et a autorisé ces mesures pour une période de six mois à compter du 3 octobre 2008, en précisant qu’au-delà de cette période, la Commission devrait réévaluer l’aide en tant que mesure structurelle.

| (2) | La Belgique, la France et le Luxembourg (ci-après "les États membres concernés") ont notifié à la Commission un premier plan de restructuration de Dexia respectivement les 16, 17 et 18 février 2009. |
| --- | --- |

(2)

La Belgique, la France et le Luxembourg (ci-après "les États membres concernés") ont notifié à la Commission un premier plan de restructuration de Dexia respectivement les 16, 17 et 18 février 2009.

| (3) | Par décision du 13 mars 2009, la Commission a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l’article 108, paragraphe 2, TFUE pour l’ensemble des aides accordées à Dexia (3). |
| --- | --- |

(3)

Par décision du 13 mars 2009, la Commission a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l’article 108, paragraphe 2, TFUE pour l’ensemble des aides accordées à Dexia (3).

| (4) | Par décision du 30 octobre 2009 (4), la Commission a autorisé la prolongation de la garantie jusqu'au 28 février 2010 ou jusqu'à la date de la décision de la Commission statuant sur la compatibilité des mesures d'aides et le plan de restructuration de Dexia, si la restructuration intervient avant le 28 février 2010. La Commission a précisé dans sa décision du 30 octobre 2009 que les mesures proposées dans le plan de restructuration initial ne permettaient pas, à ce stade, de statuer sur la compatibilité des aides. |
| --- | --- |

(4)

Par décision du 30 octobre 2009 (4), la Commission a autorisé la prolongation de la garantie jusqu'au 28 février 2010 ou jusqu'à la date de la décision de la Commission statuant sur la compatibilité des mesures d'aides et le plan de restructuration de Dexia, si la restructuration intervient avant le 28 février 2010. La Commission a précisé dans sa décision du 30 octobre 2009 que les mesures proposées dans le plan de restructuration initial ne permettaient pas, à ce stade, de statuer sur la compatibilité des aides.

| (5) | Le 9 février 2010, les États membres concernés ont transmis à la Commission des informations sur des mesures additionnelles envisagées afin de compléter le plan de restructuration initial notifié en février 2009. |
| --- | --- |

(5)

Le 9 février 2010, les États membres concernés ont transmis à la Commission des informations sur des mesures additionnelles envisagées afin de compléter le plan de restructuration initial notifié en février 2009.

| (6) | Par décision du 26 février 2010 (5), la Commission a autorisé le plan de restructuration de Dexia et la conversion des aides d'urgence en aides à la restructuration, sous condition du respect de tous les engagements et conditions de ladite décision. |
| --- | --- |

(6)

Par décision du 26 février 2010 (5), la Commission a autorisé le plan de restructuration de Dexia et la conversion des aides d'urgence en aides à la restructuration, sous condition du respect de tous les engagements et conditions de ladite décision.

La procédure postérieure à la décision du 26 février 2010

| (7) | Depuis l'été 2011, Dexia a rencontré des difficultés supplémentaires et les États membres concernés ont envisagé des mesures d'aide additionnelles. |
| --- | --- |

(7)

Depuis l'été 2011, Dexia a rencontré des difficultés supplémentaires et les États membres concernés ont envisagé des mesures d'aide additionnelles.

| (8) | Par décision du 17 octobre 2011 (6), la Commission a décidé d'ouvrir une procédure formelle d'investigation sur la mesure de vente par Dexia et de rachat par l'État belge de Dexia Banque Belgique (ci-après "DBB"). Cette mesure concerne le rachat par l'État belge de DBB et ses filiales, à l'exception de Dexia Asset Management. Toutefois, dans un souci de préservation de la stabilité financière, la Commission a décidé d'autoriser temporairement la mesure. Celle-ci est donc autorisée pour six mois à compter de la date de la décision ou, si la Belgique soumet un plan de restructuration dans les six mois à compter de la date de la décision, jusqu'à ce que la Commission adopte une décision finale sur la mesure. |
| --- | --- |

(8)

Par décision du 17 octobre 2011 (6), la Commission a décidé d'ouvrir une procédure formelle d'investigation sur la mesure de vente par Dexia et de rachat par l'État belge de Dexia Banque Belgique (ci-après "DBB"). Cette mesure concerne le rachat par l'État belge de DBB et ses filiales, à l'exception de Dexia Asset Management. Toutefois, dans un souci de préservation de la stabilité financière, la Commission a décidé d'autoriser temporairement la mesure. Celle-ci est donc autorisée pour six mois à compter de la date de la décision ou, si la Belgique soumet un plan de restructuration dans les six mois à compter de la date de la décision, jusqu'à ce que la Commission adopte une décision finale sur la mesure.

| (9) | Le 18 octobre 2011, les États membres concernés ont informé la Commission d'un ensemble de nouvelles mesures potentielles en vue d'un nouveau plan de restructuration ou de démantèlement de Dexia. Dans le cadre de cet ensemble de nouvelles mesures, la Belgique a notifié à la Commission, le 21 octobre 2011, une mesure de recours pour DBB à l'"Emergency Liquidity Assistance" (ci-après "ELA") pourvue d'une garantie de l'État belge. Cette mesure permet à DBB d'octroyer des financements à Dexia Crédit Local SA (ci-après "DCL"). |
| --- | --- |

(9)

Le 18 octobre 2011, les États membres concernés ont informé la Commission d'un ensemble de nouvelles mesures potentielles en vue d'un nouveau plan de restructuration ou de démantèlement de Dexia. Dans le cadre de cet ensemble de nouvelles mesures, la Belgique a notifié à la Commission, le 21 octobre 2011, une mesure de recours pour DBB à l'"Emergency Liquidity Assistance" (ci-après "ELA") pourvue d'une garantie de l'État belge. Cette mesure permet à DBB d'octroyer des financements à Dexia Crédit Local SA (ci-après "DCL").

| (10) | Le 14 décembre 2011, la France, la Belgique et le Luxembourg ont également notifié à la Commission, dans le cadre de cet ensemble de nouvelles mesures, un projet de garantie temporaire des États membres concernés sur le refinancement de Dexia SA, de DCL et/ou de leurs filiales. Par décision du 21 décembre 2011 (ci-après "la décision d'ouverture sur les aides supplémentaires à la restructuration de Dexia") (7), dans un souci de préservation de la stabilité financière, la Commission a décidé d'autoriser temporairement jusqu'au 31 mai 2012 la garantie temporaire de refinancement. |
| --- | --- |

(10)

Le 14 décembre 2011, la France, la Belgique et le Luxembourg ont également notifié à la Commission, dans le cadre de cet ensemble de nouvelles mesures, un projet de garantie temporaire des États membres concernés sur le refinancement de Dexia SA, de DCL et/ou de leurs filiales. Par décision du 21 décembre 2011 (ci-après "la décision d'ouverture sur les aides supplémentaires à la restructuration de Dexia") (7), dans un souci de préservation de la stabilité financière, la Commission a décidé d'autoriser temporairement jusqu'au 31 mai 2012 la garantie temporaire de refinancement.

| (11) | Toutefois, dans cette décision, la Commission a ouvert une procédure formelle sur l'ensemble des mesures supplémentaires à la restructuration de Dexia depuis l'adoption de la décision conditionnelle (dont la garantie temporaire de refinancement) et a demandé aux États membres concernés que lui soit notifié, dans un délai de trois mois, un plan de restructuration de Dexia, ou à défaut de viabilité de Dexia, un plan de liquidation de Dexia. |
| --- | --- |

(11)

Toutefois, dans cette décision, la Commission a ouvert une procédure formelle sur l'ensemble des mesures supplémentaires à la restructuration de Dexia depuis l'adoption de la décision conditionnelle (dont la garantie temporaire de refinancement) et a demandé aux États membres concernés que lui soit notifié, dans un délai de trois mois, un plan de restructuration de Dexia, ou à défaut de viabilité de Dexia, un plan de liquidation de Dexia.

Procédure relative à la vente de Dexia Banque Internationale à Luxembourg

| (12) | Le 6 octobre 2011, Dexia SA a annoncé, dans un communiqué de presse (8), être entré en négociation exclusive avec un groupement d’investisseurs internationaux auquel participera l’État du Luxembourg, en vue d'une cession de Dexia Banque Internationale à Luxembourg (ci-après "Dexia BIL"). Le Conseil d’Administration du groupe Dexia se prononcerait sur le contenu d’une offre éventuelle à l’issue de la période d’exclusivité. |
| --- | --- |

(12)

Le 6 octobre 2011, Dexia SA a annoncé, dans un communiqué de presse (8), être entré en négociation exclusive avec un groupement d’investisseurs internationaux auquel participera l’État du Luxembourg, en vue d'une cession de Dexia Banque Internationale à Luxembourg (ci-après "Dexia BIL"). Le Conseil d’Administration du groupe Dexia se prononcerait sur le contenu d’une offre éventuelle à l’issue de la période d’exclusivité.

| (13) | Le 18 décembre 2011, la Commission a été informée qu'un protocole d'accord contraignant, portant sur la vente de la participation de 99,906 % dans Dexia BIL détenue par Dexia, était sur le point d'être conclu. À travers ce protocole d'accord, Precision Capital SA, un groupe d'investisseurs du Qatar, acquerra 90 % de la participation, les 10 % restants étant acquis par le Luxembourg. Certains actifs de Dexia BIL sont exclus du périmètre de cette vente. |
| --- | --- |

(13)

Le 18 décembre 2011, la Commission a été informée qu'un protocole d'accord contraignant, portant sur la vente de la participation de 99,906 % dans Dexia BIL détenue par Dexia, était sur le point d'être conclu. À travers ce protocole d'accord, Precision Capital SA, un groupe d'investisseurs du Qatar, acquerra 90 % de la participation, les 10 % restants étant acquis par le Luxembourg. Certains actifs de Dexia BIL sont exclus du périmètre de cette vente.

| (14) | La vente de Dexia BIL ne faisait pas partie des mesures approuvées par la Commission dans le cadre du plan de restructuration de Dexia approuvé le 26 février 2010. Elle n'a pas non plus été inclue dans la portée de la procédure d'investigation ouverte par la décision de la Commission du 21 décembre 2011, concernant les mesures de restructuration notifiées à la Commission postérieurement à cette date. |
| --- | --- |

(14)

La vente de Dexia BIL ne faisait pas partie des mesures approuvées par la Commission dans le cadre du plan de restructuration de Dexia approuvé le 26 février 2010. Elle n'a pas non plus été inclue dans la portée de la procédure d'investigation ouverte par la décision de la Commission du 21 décembre 2011, concernant les mesures de restructuration notifiées à la Commission postérieurement à cette date.

| (15) | Cette mesure avait déjà été portée à la connaissance de la Commission avant le 21 décembre 2011. La vente de Dexia BIL sera donc analysée par la Commission séparément de la restructuration de Dexia SA non seulement en raison de la nécessité d'apporter de la sécurité juridique dans les plus brefs délais, mais aussi et surtout en raison de l'indépendance de cette cession de la restructuration du groupe au vu des mesures d'aide approuvées temporairement en 2011, vu que cette mesure avait déjà été projetée depuis 2009 selon les informations reçues par la Commission et que Dexia BIL sera séparé juridiquement et économiquement de Dexia SA. |
| --- | --- |

(15)

Cette mesure avait déjà été portée à la connaissance de la Commission avant le 21 décembre 2011. La vente de Dexia BIL sera donc analysée par la Commission séparément de la restructuration de Dexia SA non seulement en raison de la nécessité d'apporter de la sécurité juridique dans les plus brefs délais, mais aussi et surtout en raison de l'indépendance de cette cession de la restructuration du groupe au vu des mesures d'aide approuvées temporairement en 2011, vu que cette mesure avait déjà été projetée depuis 2009 selon les informations reçues par la Commission et que Dexia BIL sera séparé juridiquement et économiquement de Dexia SA.

| (16) | Le Luxembourg a notifié à la Commission le 23 mars 2012 la vente de Dexia BIL comme mesure additionnelle au plan de restructuration. Cette mesure fait l'objet de la présente décision. |
| --- | --- |

(16)

Le Luxembourg a notifié à la Commission le 23 mars 2012 la vente de Dexia BIL comme mesure additionnelle au plan de restructuration. Cette mesure fait l'objet de la présente décision.

2.   DESCRIPTION

2.1.   Description de Dexia BIL et du groupe Dexia

| (17) | Dexia BIL fait partie du groupe Dexia. Née de la fusion en 1996 du Crédit Local de France et du Crédit communal de Belgique, Dexia est spécialisée dans les prêts aux collectivités locales mais compte également quelques 5,5 millions de clients privés, principalement en Belgique, au Luxembourg et en Turquie. Dexia était organisée autour d'une maison mère holding (Dexia SA) et de trois filiales opérationnelles situées en France (DCL), en Belgique (DBB) et au Luxembourg (Dexia BIL). Par une décision en date du 17 octobre 2011, la Commission a autorisé le rachat de DBB par l'État belge. Le bilan consolidé du groupe s'élevait, avant le rachat de DBB, à 518 milliards d'euros au 30 juin 2011.

  Figure 1


  Structure de Dexia SA au 31 décembre 2010 |
| --- | --- |

(17)

Dexia BIL fait partie du groupe Dexia. Née de la fusion en 1996 du Crédit Local de France et du Crédit communal de Belgique, Dexia est spécialisée dans les prêts aux collectivités locales mais compte également quelques 5,5 millions de clients privés, principalement en Belgique, au Luxembourg et en Turquie. Dexia était organisée autour d'une maison mère holding (Dexia SA) et de trois filiales opérationnelles situées en France (DCL), en Belgique (DBB) et au Luxembourg (Dexia BIL). Par une décision en date du 17 octobre 2011, la Commission a autorisé le rachat de DBB par l'État belge. Le bilan consolidé du groupe s'élevait, avant le rachat de DBB, à 518 milliards d'euros au 30 juin 2011.

Figure 1

Structure de Dexia SA au 31 décembre 2010

Image

| (18) | Les parts des principaux actionnaires de Dexia SA sont les suivantes:






  Nom du souscripteur | % détenu au 31 décembre 2010 |
| --- | --- | --- |
| Caisse des Dépôts et consignations | 17,61 % |
| Holding Communal | 14,14 % |
| Arco Group | 13,81 % |
| Gouvernement fédéral belge | 5,73 % |
| Gouvernement français | 5,73 % |
| Ethias | 5,04 % |
| CNP Assurances | 2,96 % |
| Région flamande | 2,87 % |
| Région wallonne | 2,01 % |
| Salariés | 1,07 % |
| Région Bruxelles-Capitale | 0,86 % |
| Autres | 28,17 % |

(18)

Les parts des principaux actionnaires de Dexia SA sont les suivantes:

Nom du souscripteur

% détenu au 31 décembre 2010

Caisse des Dépôts et consignations

17,61 %

Holding Communal

14,14 %

Arco Group

13,81 %

Gouvernement fédéral belge

5,73 %

Gouvernement français

5,73 %

Ethias

5,04 %

CNP Assurances

2,96 %

Région flamande

2,87 %

Région wallonne

2,01 %

Salariés

1,07 %

Région Bruxelles-Capitale

0,86 %

Autres

28,17 %

Dexia BIL

| (19) | Dexia BIL est une des plus grandes banques commerciales du Luxembourg présentant une taille bilantaire de 41 milliards d'euros au 30 juin 2011. Dexia BIL opère non seulement au Luxembourg, mais également dans d'autres pays comme la Suisse, le Royaume-Uni, certains pays d'Asie et du Moyen Orient, et ce, soit directement, soit à travers certaines de ses filiales. Dexia BIL détient également un important portefeuille de titres "legacy" d'une valeur de marché estimée au 30 septembre 2011 à environ [5 – 10] (9) milliards d'euros. |
| --- | --- |

(19)

Dexia BIL est une des plus grandes banques commerciales du Luxembourg présentant une taille bilantaire de 41 milliards d'euros au 30 juin 2011. Dexia BIL opère non seulement au Luxembourg, mais également dans d'autres pays comme la Suisse, le Royaume-Uni, certains pays d'Asie et du Moyen Orient, et ce, soit directement, soit à travers certaines de ses filiales. Dexia BIL détient également un important portefeuille de titres "legacy" d'une valeur de marché estimée au 30 septembre 2011 à environ [5 – 10] (9) milliards d'euros.

| (20) | Dexia BIL est une des grandes banques à réseau de guichets au Luxembourg et est un acteur essentiel de l'économie locale aussi bien comme banque dépositaire des résidents personnes physiques et des entreprises que comme fournisseur de crédits de consommation, immobiliers et aux entreprises. |
| --- | --- |

(20)

Dexia BIL est une des grandes banques à réseau de guichets au Luxembourg et est un acteur essentiel de l'économie locale aussi bien comme banque dépositaire des résidents personnes physiques et des entreprises que comme fournisseur de crédits de consommation, immobiliers et aux entreprises.

| (21) | Selon les tableaux fournis par la Commission de surveillance du secteur financier ("CSSF"), autorité de surveillance du secteur financier luxembourgeois, Dexia BIL représente pour [10 – 15] % des résidents personnes physiques et pour [15 – 20] % des PMEs résidentes la banque de référence, la plaçant à chaque fois en troisième position sur le marché luxembourgeois. Les parts de marché de Dexia BIL dans le système bancaire luxembourgeois est d'environ [10 – 15] % en volume des dépôts, [10 – 15] % en volume des prêts et [5 – 10] % des actifs sous gestion dans le domaine de la banque privée. |
| --- | --- |

(21)

Selon les tableaux fournis par la Commission de surveillance du secteur financier ("CSSF"), autorité de surveillance du secteur financier luxembourgeois, Dexia BIL représente pour [10 – 15] % des résidents personnes physiques et pour [15 – 20] % des PMEs résidentes la banque de référence, la plaçant à chaque fois en troisième position sur le marché luxembourgeois. Les parts de marché de Dexia BIL dans le système bancaire luxembourgeois est d'environ [10 – 15] % en volume des dépôts, [10 – 15] % en volume des prêts et [5 – 10] % des actifs sous gestion dans le domaine de la banque privée.

2.2.   Les difficultés de Dexia

| (22) | Les difficultés rencontrées par Dexia pendant la crise financière de l'automne 2008 ont été décrites dans la décision du 26 février 2010. Les difficultés plus récentes auxquelles Dexia a été confrontée peuvent être résumées comme suit. |
| --- | --- |

(22)

Les difficultés rencontrées par Dexia pendant la crise financière de l'automne 2008 ont été décrites dans la décision du 26 février 2010. Les difficultés plus récentes auxquelles Dexia a été confrontée peuvent être résumées comme suit.

| (23) | Tout d'abord, l'aggravation de la crise des dettes souveraines, à laquelle sont confrontées de nombreuses banques européennes, a conduit à une méfiance de plus en plus grande de la part des investisseurs envers des contreparties bancaires, ne permettant plus à ces dernières de lever du financement dans des volumes et des conditions satisfaisantes. |
| --- | --- |

(23)

Tout d'abord, l'aggravation de la crise des dettes souveraines, à laquelle sont confrontées de nombreuses banques européennes, a conduit à une méfiance de plus en plus grande de la part des investisseurs envers des contreparties bancaires, ne permettant plus à ces dernières de lever du financement dans des volumes et des conditions satisfaisantes.

| (24) | En outre, étant particulièrement surexposée au risque souverain et para-souverain, Dexia a fait l'objet d'une méfiance accrue des investisseurs. En effet, Dexia présente à ses actifs de nombreux prêts et/ou obligations de pays et/ou de collectivités locales et régionales dans des pays perçus à risque par le marché. |
| --- | --- |

(24)

En outre, étant particulièrement surexposée au risque souverain et para-souverain, Dexia a fait l'objet d'une méfiance accrue des investisseurs. En effet, Dexia présente à ses actifs de nombreux prêts et/ou obligations de pays et/ou de collectivités locales et régionales dans des pays perçus à risque par le marché.

| (25) | De plus, la crise actuelle est intervenue alors même que Dexia n'a pas eu le temps de finaliser la mise en œuvre de son plan de restructuration, qui aurait affiché un profil de risque de liquidité nettement plus renforcé. Dexia présentant un profil de liquidité encore particulièrement vulnérable et le marché connaissant particulièrement la vulnérabilité de Dexia, Dexia a peut-être davantage que d'autres banques fait l'objet d'une méfiance accrue. |
| --- | --- |

(25)

De plus, la crise actuelle est intervenue alors même que Dexia n'a pas eu le temps de finaliser la mise en œuvre de son plan de restructuration, qui aurait affiché un profil de risque de liquidité nettement plus renforcé. Dexia présentant un profil de liquidité encore particulièrement vulnérable et le marché connaissant particulièrement la vulnérabilité de Dexia, Dexia a peut-être davantage que d'autres banques fait l'objet d'une méfiance accrue.

| (26) | Les besoins de financement de Dexia ont particulièrement augmenté du fait des éléments suivants:






  i) | la forte baisse des taux d'intérêt durant l'été 2011 a augmenté d'au moins [5 – 20] milliards d'euros le besoin d'apport de "collateral" pour faire face aux appels de marge liés à la variation de la valeur de marché du portefeuille d'instruments dérivés de taux utilisés en couverture du bilan; |
| --- | --- | --- |

(26)

Les besoins de financement de Dexia ont particulièrement augmenté du fait des éléments suivants:

i)

la forte baisse des taux d'intérêt durant l'été 2011 a augmenté d'au moins [5 – 20] milliards d'euros le besoin d'apport de "collateral" pour faire face aux appels de marge liés à la variation de la valeur de marché du portefeuille d'instruments dérivés de taux utilisés en couverture du bilan;

| ii) | de nombreuses émissions obligataires (en particulier les émissions garanties par les États précédemment émises par Dexia) sont arrivées à échéance à un moment où les conditions de marché pour refinancer ces obligations n'étaient pas optimales; |
| --- | --- |

ii)

de nombreuses émissions obligataires (en particulier les émissions garanties par les États précédemment émises par Dexia) sont arrivées à échéance à un moment où les conditions de marché pour refinancer ces obligations n'étaient pas optimales;

| iii) | la forte baisse de valeur de marché et pour certains, la baisse de qualité crédit, des actifs que Dexia utilise à titre de sûretés pour obtenir du financement |
| --- | --- |

iii)

la forte baisse de valeur de marché et pour certains, la baisse de qualité crédit, des actifs que Dexia utilise à titre de sûretés pour obtenir du financement

| iv) | la perte de confiance d'une grande partie des investisseurs, suite, entre autres, à l'annonce de pertes importances du deuxième trimestre 2011 (de près de 4 milliards d'euros) et de dégradations de certaines agences de notation; |
| --- | --- |

iv)

la perte de confiance d'une grande partie des investisseurs, suite, entre autres, à l'annonce de pertes importances du deuxième trimestre 2011 (de près de 4 milliards d'euros) et de dégradations de certaines agences de notation;

| v) | les difficultés de Dexia ont également conduit à des retraits massifs de dépôts de clients en Belgique et au Luxembourg en octobre 2011. |
| --- | --- |

v)

les difficultés de Dexia ont également conduit à des retraits massifs de dépôts de clients en Belgique et au Luxembourg en octobre 2011.

| (27) | Vu l'incapacité pour Dexia de se refinancer sur les marchés et [...], Dexia a dû dans un premier temps recourir à une nouvelle mesure d'ELA de la part de la Banque nationale de Belgique et de la Banque de France respectivement. C'est dans ces circonstances que les États membres concernés ont octroyé la garantie temporaire de refinancement en faveur de Dexia. |
| --- | --- |

(27)

Vu l'incapacité pour Dexia de se refinancer sur les marchés et [...], Dexia a dû dans un premier temps recourir à une nouvelle mesure d'ELA de la part de la Banque nationale de Belgique et de la Banque de France respectivement. C'est dans ces circonstances que les États membres concernés ont octroyé la garantie temporaire de refinancement en faveur de Dexia.

Dexia BIL

| (28) | Malgré que Dexia BIL n'a pas été à l'origine des problèmes du groupe Dexia, [...] elle a fait face à une forte réduction de ses dépôts, et ce, en particulier entre le 30 septembre 2011 et le 10 octobre 2011, période durant laquelle les dépôts ont baissé de [1 – 5] milliards d'euros (passant de [5 – 15] milliards d'euros à [5 – 15] milliards d'euros). Les pertes de dépôts se sont ensuite stabilisées suite à l'annonce d'une série de mesures visant à démanteler le groupe Dexia et à sécuriser certaines filiales du groupe (dont Dexia BIL). En particulier, Dexia avait annoncé le 6 octobre 2011 être entré en discussion avec un groupe d'investisseurs et le Luxembourg en vue de leur vendre Dexia BIL. Après avoir connu un plancher de [5 – 15] milliards d'euros le 22 novembre 2011, Dexia BIL a depuis lors pu afficher une légère progression de ses dépôts à [5 – 15] milliards d'euros le 14 décembre 2011. |
| --- | --- |

(28)

Malgré que Dexia BIL n'a pas été à l'origine des problèmes du groupe Dexia, [...] elle a fait face à une forte réduction de ses dépôts, et ce, en particulier entre le 30 septembre 2011 et le 10 octobre 2011, période durant laquelle les dépôts ont baissé de [1 – 5] milliards d'euros (passant de [5 – 15] milliards d'euros à [5 – 15] milliards d'euros). Les pertes de dépôts se sont ensuite stabilisées suite à l'annonce d'une série de mesures visant à démanteler le groupe Dexia et à sécuriser certaines filiales du groupe (dont Dexia BIL). En particulier, Dexia avait annoncé le 6 octobre 2011 être entré en discussion avec un groupe d'investisseurs et le Luxembourg en vue de leur vendre Dexia BIL. Après avoir connu un plancher de [5 – 15] milliards d'euros le 22 novembre 2011, Dexia BIL a depuis lors pu afficher une légère progression de ses dépôts à [5 – 15] milliards d'euros le 14 décembre 2011.

2.3.   La nouvelle mesure notifiée: la cession de Dexia BIL

| (29) | Le Luxembourg a notifié, le 23 mars 2012, la cession de Dexia BIL. La clôture de la vente est soumise à l'accord préalable de la Commission. |
| --- | --- |

(29)

Le Luxembourg a notifié, le 23 mars 2012, la cession de Dexia BIL. La clôture de la vente est soumise à l'accord préalable de la Commission.

| (30) | La mesure de cession de Dexia BIL notifiée à la Commission n'a pas fait objet de procédure d'appel d'offres formelle. Selon les autorités luxembourgeoises, la cession de Dexia BIL était apparemment envisagée depuis longtemps par Dexia qui a contacté à cet effet une série d'opérateurs entre 2009 et 2011, notamment [...]. Les discussions menées ont été plus ou moins avancées, mais aucun de ces opérateurs n'a soumis un projet d'acquisition concret pour Dexia BIL. |
| --- | --- |

(30)

La mesure de cession de Dexia BIL notifiée à la Commission n'a pas fait objet de procédure d'appel d'offres formelle. Selon les autorités luxembourgeoises, la cession de Dexia BIL était apparemment envisagée depuis longtemps par Dexia qui a contacté à cet effet une série d'opérateurs entre 2009 et 2011, notamment [...]. Les discussions menées ont été plus ou moins avancées, mais aucun de ces opérateurs n'a soumis un projet d'acquisition concret pour Dexia BIL.

| (31) | Finalement les contacts avec Precision Capital ont abouti à l'entrée en négociation exclusive annoncé le 6 octobre 2011. Un protocole d'accord contraignant, portant sur la vente de la participation de 99,906 % dans Dexia BIL détenue par Dexia, a été conclu à travers un Mémorandum of Understanding le 20 décembre 2011 (ci-après "MoU"). À travers ce protocole d'accord, Precision Capital acquerra 90 % de la participation de la cession, les 10 % restants étant acquis par le Luxembourg aux mêmes termes et conditions que Precision Capital. La mesure notifiée se base sur ce MoU. |
| --- | --- |

(31)

Finalement les contacts avec Precision Capital ont abouti à l'entrée en négociation exclusive annoncé le 6 octobre 2011. Un protocole d'accord contraignant, portant sur la vente de la participation de 99,906 % dans Dexia BIL détenue par Dexia, a été conclu à travers un Mémorandum of Understanding le 20 décembre 2011 (ci-après "MoU"). À travers ce protocole d'accord, Precision Capital acquerra 90 % de la participation de la cession, les 10 % restants étant acquis par le Luxembourg aux mêmes termes et conditions que Precision Capital. La mesure notifiée se base sur ce MoU.

| (32) | Certains actifs de Dexia BIL sont exclus du périmètre de cette vente et de fait, la cession ne se porte que sur une partie de Dexia BIL, à savoir les activités retail et banque privée (ci-après "les parties cédées"). Plus précisément sont exclus du périmètre de la vente: la participation de 51 % détenue par Dexia BIL dans Dexia Asset Management, la participation de 50 % détenue par Dexia BIL dans RBC Dexia Investor Services Limited (ci-après "RBCD"), la participation de 40 % dans Popular Banca Privada, le portefeuille de titres "legacy" de Dexia BIL (ainsi que certains produits dérivés y associés), les participations de Dexia BIL dans Dexia LDG Banque et Parfipar. Les activités susmentionnées seront transférées à Dexia avant la clôture de la transaction avec une clause de récupération du produit net des cessions par Dexia BIL. De plus, le MoU prévoit comme condition préalable à la vente l'élimination de tous les prêts et emprunts non sécurisés auprès d'entités du groupe Dexia et l'élimination de nombreux prêts et emprunts sécurisés auprès d'entités du groupe Dexia. Au 10 février 2012 ce financement octroyé aux autres entités du groupe était d'environ [0 – 5] milliards d'euros dont moins de [500 – 800] millions de financements sécurisés. L'exclusion de tous ces actifs permettra de réduire les actifs totaux de Dexia BIL d'environ 16,9 milliards d'euros par rapport à ces actifs totaux de 41 milliards d'euros au 30 juin 2011 (soit une réduction des actifs totaux de 40 % et des actifs pondérés par les risques de 50 %). À ce stade, la Commisison ne dispose pas d'évaluations précises des activités exclues de la cession. |
| --- | --- |

(32)

Certains actifs de Dexia BIL sont exclus du périmètre de cette vente et de fait, la cession ne se porte que sur une partie de Dexia BIL, à savoir les activités retail et banque privée (ci-après "les parties cédées"). Plus précisément sont exclus du périmètre de la vente: la participation de 51 % détenue par Dexia BIL dans Dexia Asset Management, la participation de 50 % détenue par Dexia BIL dans RBC Dexia Investor Services Limited (ci-après "RBCD"), la participation de 40 % dans Popular Banca Privada, le portefeuille de titres "legacy" de Dexia BIL (ainsi que certains produits dérivés y associés), les participations de Dexia BIL dans Dexia LDG Banque et Parfipar. Les activités susmentionnées seront transférées à Dexia avant la clôture de la transaction avec une clause de récupération du produit net des cessions par Dexia BIL. De plus, le MoU prévoit comme condition préalable à la vente l'élimination de tous les prêts et emprunts non sécurisés auprès d'entités du groupe Dexia et l'élimination de nombreux prêts et emprunts sécurisés auprès d'entités du groupe Dexia. Au 10 février 2012 ce financement octroyé aux autres entités du groupe était d'environ [0 – 5] milliards d'euros dont moins de [500 – 800] millions de financements sécurisés. L'exclusion de tous ces actifs permettra de réduire les actifs totaux de Dexia BIL d'environ 16,9 milliards d'euros par rapport à ces actifs totaux de 41 milliards d'euros au 30 juin 2011 (soit une réduction des actifs totaux de 40 % et des actifs pondérés par les risques de 50 %). À ce stade, la Commisison ne dispose pas d'évaluations précises des activités exclues de la cession.

| (33) | La mesure notifiée stipule qu'au moment de la clôture de la vente, Dexia BIL sera pourvue d'un ratio Common Equity Tier 1 de 9 %. |
| --- | --- |

(33)

La mesure notifiée stipule qu'au moment de la clôture de la vente, Dexia BIL sera pourvue d'un ratio Common Equity Tier 1 de 9 %.

| (34) | Le prix de vente est fixé à 730 millions d'euros basé sur un ratio de Common Equity Tier 1 de 9 % au moment de la clôture. En cas d'excès de capital au moment de la clôture par rapport aux 9 % de Common Equity Tier 1, le prix de vente sera ajusté euro pour euro en fonction de l'excès de capital disponible à la clôture. |
| --- | --- |

(34)

Le prix de vente est fixé à 730 millions d'euros basé sur un ratio de Common Equity Tier 1 de 9 % au moment de la clôture. En cas d'excès de capital au moment de la clôture par rapport aux 9 % de Common Equity Tier 1, le prix de vente sera ajusté euro pour euro en fonction de l'excès de capital disponible à la clôture.

| (35) | À ce stade, la mesure notifiée comprend une clause qui prévoit que si Dexia ou une entité du groupe Dexia obtient une garantie en faveur d'un acquéreur de la part d'un État pour ses obligations d'indemnisation sous des garanties contractuelles spécifiques à cette cession envers cet acquéreur, et dans la mesure où l'acquéreur en question est une entité privée (non contrôlée directement ou indirectement par des entités publiques), Dexia s'engage à faire en sorte qu'une garantie similaire soit octroyée par le même garant (ou un garant alternatif ayant le même rating) à des conditions similaires et pour des obligations contractuelles similaires envers les acquéreurs sous les contrats de cession. Cette obligation s'applique jusqu'au 1er janvier 2017 (ci-après "clause 3.3.5"). Or, les autorités luxembourgeoises ont informé la Commission que Precision Capital et l'État luxembourgeois envisagent de supprimer cette clause 3.3.5. |
| --- | --- |

(35)

À ce stade, la mesure notifiée comprend une clause qui prévoit que si Dexia ou une entité du groupe Dexia obtient une garantie en faveur d'un acquéreur de la part d'un État pour ses obligations d'indemnisation sous des garanties contractuelles spécifiques à cette cession envers cet acquéreur, et dans la mesure où l'acquéreur en question est une entité privée (non contrôlée directement ou indirectement par des entités publiques), Dexia s'engage à faire en sorte qu'une garantie similaire soit octroyée par le même garant (ou un garant alternatif ayant le même rating) à des conditions similaires et pour des obligations contractuelles similaires envers les acquéreurs sous les contrats de cession. Cette obligation s'applique jusqu'au 1er janvier 2017 (ci-après "clause 3.3.5"). Or, les autorités luxembourgeoises ont informé la Commission que Precision Capital et l'État luxembourgeois envisagent de supprimer cette clause 3.3.5.

| (36) | La mesure notifiée comprend également une clause de garantie par Dexia sur les litiges concernant les conséquences dommageables pour Dexia BIL (et ses filiales) de litiges actuels ou futurs en relation avec [...], dans la mesure où celles-ci dépasseraient le montant de la provision enregistrée dans les comptes de Dexia BIL pour ces litiges, à savoir un montant de [50 – 150] millions d'euros (ci-après "clause [...]"). |
| --- | --- |

(36)

La mesure notifiée comprend également une clause de garantie par Dexia sur les litiges concernant les conséquences dommageables pour Dexia BIL (et ses filiales) de litiges actuels ou futurs en relation avec [...], dans la mesure où celles-ci dépasseraient le montant de la provision enregistrée dans les comptes de Dexia BIL pour ces litiges, à savoir un montant de [50 – 150] millions d'euros (ci-après "clause [...]").

| (37) | Au préalable de la finalisation du MoU, des scénarios d'avant-projet de cession de Dexia BIL ont été soumis à une évaluation d'équité de prix par un Tiers (10). Cette évaluation du 10 décembre 2011 s'est faite selon trois méthodes différentes (11) et conclut à une valeur de prix comprise dans une fourchette entre [600 – 700] et [800 – 900] millions d'euros. Les scénarios analysés ont été établis au courant des négociations et avant la fixation des conditions exactes du MoU du 20 décembre 2011 faisant objet de la présente notification. En particulier, cette évaluation du 10 décembre 2011 ne fournit pas d'informations sur l'évaluation des activités exclues de la cession et si celles-ci sont adéquatement prises en compte dans le prix de la cession. |
| --- | --- |

(37)

Au préalable de la finalisation du MoU, des scénarios d'avant-projet de cession de Dexia BIL ont été soumis à une évaluation d'équité de prix par un Tiers (10). Cette évaluation du 10 décembre 2011 s'est faite selon trois méthodes différentes (11) et conclut à une valeur de prix comprise dans une fourchette entre [600 – 700] et [800 – 900] millions d'euros. Les scénarios analysés ont été établis au courant des négociations et avant la fixation des conditions exactes du MoU du 20 décembre 2011 faisant objet de la présente notification. En particulier, cette évaluation du 10 décembre 2011 ne fournit pas d'informations sur l'évaluation des activités exclues de la cession et si celles-ci sont adéquatement prises en compte dans le prix de la cession.

3.   OBSERVATIONS DU LUXEMBOURG

| (38) | Le Luxembourg considère que ce projet représente une solution privée de marché. Les mesures projetées dans le cadre de ce projet ne constituent donc pas une aide d'État selon le Luxembourg. |
| --- | --- |

(38)

Le Luxembourg considère que ce projet représente une solution privée de marché. Les mesures projetées dans le cadre de ce projet ne constituent donc pas une aide d'État selon le Luxembourg.

| (39) | Le Luxembourg observe que le projet de cession de Dexia BIL a été annoncé officiellement le 6 octobre 2011, soit avant la date de l'annonce des garanties octroyées par les trois États membres (Belgique, Luxembourg, France) à Dexia SA et DCL pour un montant de 45 milliards d'euros. |
| --- | --- |

(39)

Le Luxembourg observe que le projet de cession de Dexia BIL a été annoncé officiellement le 6 octobre 2011, soit avant la date de l'annonce des garanties octroyées par les trois États membres (Belgique, Luxembourg, France) à Dexia SA et DCL pour un montant de 45 milliards d'euros.

| (40) | Le Luxembourg souligne que Dexia BIL est une des grandes banques à réseau de guichets au Luxembourg et est un acteur essentiel de l'économie locale aussi bien comme banque dépositaire des résidents personnes physiques et des entreprises que comme fournisseur de crédits de consommation, immobiliers et aux entreprises. Dexia BIL joue un rôle systémique pour l'économie luxembourgeoise (12) et une défaillance de cette banque (voire même seulement des incertitudes sur son sort) aurait des effets extrêmement graves sur la stabilité du système financier du Luxembourg et de l'économie luxembourgeoise en général. Vu la taille du pays, ces effets seraient d'ailleurs également ressentis dans les pays limitrophes. |
| --- | --- |

(40)

Le Luxembourg souligne que Dexia BIL est une des grandes banques à réseau de guichets au Luxembourg et est un acteur essentiel de l'économie locale aussi bien comme banque dépositaire des résidents personnes physiques et des entreprises que comme fournisseur de crédits de consommation, immobiliers et aux entreprises. Dexia BIL joue un rôle systémique pour l'économie luxembourgeoise (12) et une défaillance de cette banque (voire même seulement des incertitudes sur son sort) aurait des effets extrêmement graves sur la stabilité du système financier du Luxembourg et de l'économie luxembourgeoise en général. Vu la taille du pays, ces effets seraient d'ailleurs également ressentis dans les pays limitrophes.

| (41) | C'est en raison du caractère systémique de Dexia BIL que l'État luxembourgeois, qui a mis en contact Dexia avec l'acquéreur privé potentiel Precision Capital, prendra une participation minoritaire dans Dexia BIL qui lui donnera la possibilité d'être représenté au conseil d'administration de Dexia BIL. Selon les autorités luxembourgeoises, il n'y a aucun avantage découlant de la reprise par l'État luxembourgeois d'une part de 10 % de Dexia BIL, car elle a lieu dans des conditions de marché, le prix payé et les conditions étant les mêmes que pour Precision Capital. |
| --- | --- |

(41)

C'est en raison du caractère systémique de Dexia BIL que l'État luxembourgeois, qui a mis en contact Dexia avec l'acquéreur privé potentiel Precision Capital, prendra une participation minoritaire dans Dexia BIL qui lui donnera la possibilité d'être représenté au conseil d'administration de Dexia BIL. Selon les autorités luxembourgeoises, il n'y a aucun avantage découlant de la reprise par l'État luxembourgeois d'une part de 10 % de Dexia BIL, car elle a lieu dans des conditions de marché, le prix payé et les conditions étant les mêmes que pour Precision Capital.

| (42) | Le Luxembourg observe aussi que la cession de Dexia BIL était envisagée depuis longtemps par Dexia qui a contacté à cet effet une série d'opérateurs entre 2009 et 2011, notamment [...]. Les discussions menées ont été plus ou moins avancées, mais aucun de ces opérateurs n'a manifesté d'intérêt pour Dexia BIL. Si les autorités luxembourgeoises reconnaissent que le processus n'a pas constitué un appel d'offres formel, elles observent qu'il est peu probable qu'un appel d'offres formel aurait abouti à un résultat différent. Un tel appel d'offres n'a pas pu être organisé dans un délai raccourci dicté par l'érosion accélérée de dépôts de Dexia BIL fin septembre 2011 en raison des rumeurs sur les difficultés du groupe Dexia et de la dégradation de la note de Dexia par Moody's le 3 octobre 2011, qui se sont ajoutées aux rumeurs entourant le système bancaire européen et à la crise de la dette souveraine et aux difficultés de la zone euro. Cette urgence a mené à l'annonce de la cession projetée de Dexia BIL et de l'entrée en négociations avec Precision Capital le 6 octobre 2011. Entre cette date et l'ouverture de négociations exclusives (13), aucune autre manifestation d'intérêts ou offre sérieuse n'a été reçue, malgré [...] manifestations d'autres investisseurs potentiels (14). |
| --- | --- |

(42)

Le Luxembourg observe aussi que la cession de Dexia BIL était envisagée depuis longtemps par Dexia qui a contacté à cet effet une série d'opérateurs entre 2009 et 2011, notamment [...]. Les discussions menées ont été plus ou moins avancées, mais aucun de ces opérateurs n'a manifesté d'intérêt pour Dexia BIL. Si les autorités luxembourgeoises reconnaissent que le processus n'a pas constitué un appel d'offres formel, elles observent qu'il est peu probable qu'un appel d'offres formel aurait abouti à un résultat différent. Un tel appel d'offres n'a pas pu être organisé dans un délai raccourci dicté par l'érosion accélérée de dépôts de Dexia BIL fin septembre 2011 en raison des rumeurs sur les difficultés du groupe Dexia et de la dégradation de la note de Dexia par Moody's le 3 octobre 2011, qui se sont ajoutées aux rumeurs entourant le système bancaire européen et à la crise de la dette souveraine et aux difficultés de la zone euro. Cette urgence a mené à l'annonce de la cession projetée de Dexia BIL et de l'entrée en négociations avec Precision Capital le 6 octobre 2011. Entre cette date et l'ouverture de négociations exclusives (13), aucune autre manifestation d'intérêts ou offre sérieuse n'a été reçue, malgré [...] manifestations d'autres investisseurs potentiels (14).

| (43) | Selon les autorités luxembourgeoises, un processus d'appel d'offres informel, organisé dans un délai raccourci et selon des procédures particulières imposées par les circonstances, pourrait être considéré comme un processus ouvert, transparent et non discriminatoire qui garantit la formation d'un prix de marché. Les autorités luxembourgeoises observent aussi qu'une évaluation d'équité du prix en date du 10 décembre 2011 conclut que le prix paraît équitable dans le contexte actuel des marchés et que la Commission aurait déjà accepté que la valorisation d'une entreprise puisse être conforme à un prix de marché sur la base d'une évaluation d'équité du prix réalisée par un expert indépendant. |
| --- | --- |

(43)

Selon les autorités luxembourgeoises, un processus d'appel d'offres informel, organisé dans un délai raccourci et selon des procédures particulières imposées par les circonstances, pourrait être considéré comme un processus ouvert, transparent et non discriminatoire qui garantit la formation d'un prix de marché. Les autorités luxembourgeoises observent aussi qu'une évaluation d'équité du prix en date du 10 décembre 2011 conclut que le prix paraît équitable dans le contexte actuel des marchés et que la Commission aurait déjà accepté que la valorisation d'une entreprise puisse être conforme à un prix de marché sur la base d'une évaluation d'équité du prix réalisée par un expert indépendant.

| (44) | Les autorités luxembourgeoises estiment également que Dexia BIL n'est pas une entité garantie et ne bénéficie pas de la garantie temporaire autorisée à titre provisoire par la Commission le 21 décembre 2011. |
| --- | --- |

(44)

Les autorités luxembourgeoises estiment également que Dexia BIL n'est pas une entité garantie et ne bénéficie pas de la garantie temporaire autorisée à titre provisoire par la Commission le 21 décembre 2011.

| (45) | Enfin, les autorités luxembourgeoises argumentent que la sortie de Dexia BIL du groupe devrait se faire sans autres contraintes, le groupe Dexia — comprenant Dexia et ses filiales — étant seul identifié comme bénéficiaire des décisions de la Commission du 26 février 2010 et du 21 décembre 2011. Dexia BIL ne rentre pas dans le plan de restructuration ou de liquidation du groupe Dexia et sa cession ne contient aucun élément d'aide selon les autorités luxembourgeoises. |
| --- | --- |

(45)

Enfin, les autorités luxembourgeoises argumentent que la sortie de Dexia BIL du groupe devrait se faire sans autres contraintes, le groupe Dexia — comprenant Dexia et ses filiales — étant seul identifié comme bénéficiaire des décisions de la Commission du 26 février 2010 et du 21 décembre 2011. Dexia BIL ne rentre pas dans le plan de restructuration ou de liquidation du groupe Dexia et sa cession ne contient aucun élément d'aide selon les autorités luxembourgeoises.

| (46) | Par ailleurs, les autorités luxembourgeoises observent que Dexia BIL aura une position de liquidité forte après cession, elle se concentrera sur une activité de banque de détail et de banque privée et aura en grande partie coupé les liens avec le groupe Dexia résiduel à travers l'extraction du portefeuille "legacy" et de Dexia LDG et de la cession des participations dans RBCD et Dexia Asset Management. De même il est prévu de mettre fin au financement intragroupe fourni par Dexia BIL au groupe Dexia. |
| --- | --- |

(46)

Par ailleurs, les autorités luxembourgeoises observent que Dexia BIL aura une position de liquidité forte après cession, elle se concentrera sur une activité de banque de détail et de banque privée et aura en grande partie coupé les liens avec le groupe Dexia résiduel à travers l'extraction du portefeuille "legacy" et de Dexia LDG et de la cession des participations dans RBCD et Dexia Asset Management. De même il est prévu de mettre fin au financement intragroupe fourni par Dexia BIL au groupe Dexia.

| (47) | Quant à la garantie Madoff en relation avec certains litiges, les autorités luxembourgeoises considèrent qu'il s'agit d'une pratique du marché et qu'elle ne contient aucun élément d'aide. |
| --- | --- |

(47)

Quant à la garantie Madoff en relation avec certains litiges, les autorités luxembourgeoises considèrent qu'il s'agit d'une pratique du marché et qu'elle ne contient aucun élément d'aide.

| (48) | Concernant la clause 3.3.5, le Luxembourg informe qu'il est envisagé de supprimer cette clause. |
| --- | --- |

(48)

Concernant la clause 3.3.5, le Luxembourg informe qu'il est envisagé de supprimer cette clause.

| (49) | Le Luxembourg demande également que Dexia BIL ne soit plus assujettie aux conditions et engagements de la décision du 26 février 2010, ni au nouveau plan de restructuration ou de liquidation de Dexia à élaborer dans le cadre de la décision du 21 décembre 2011. |
| --- | --- |

(49)

Le Luxembourg demande également que Dexia BIL ne soit plus assujettie aux conditions et engagements de la décision du 26 février 2010, ni au nouveau plan de restructuration ou de liquidation de Dexia à élaborer dans le cadre de la décision du 21 décembre 2011.

4.   APPRÉCIATION

4.1.   Existence de l'aide

| (50) | L'article 107, paragraphe 1, TFUE prévoit que, sauf dérogations prévues par les traités, sont incompatibles avec le marché intérieur, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions. |
| --- | --- |

(50)

L'article 107, paragraphe 1, TFUE prévoit que, sauf dérogations prévues par les traités, sont incompatibles avec le marché intérieur, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.

| (51) | La Commission note que le processus de cession de Dexia BIL ne s'est pas déroulé de façon ouverte, transparente et non discriminatoire. Le processus de cession a été limité à des négociations bilatérales avec un certain nombre d'acquéreurs potentiels sans procédure d'appel d'offre. |
| --- | --- |

(51)

La Commission note que le processus de cession de Dexia BIL ne s'est pas déroulé de façon ouverte, transparente et non discriminatoire. Le processus de cession a été limité à des négociations bilatérales avec un certain nombre d'acquéreurs potentiels sans procédure d'appel d'offre.

| (52) | La Commission note que le Luxembourg a transmis une évaluation d'équité de prix de la transaction par un Tiers du 10 décembre 2011. Cette évaluation s'est faite selon trois méthodes différentes et conclut à une valeur de prix comprise dans une fourchette entre 674 et 864 millions d'euros. Le prix de cession prévu de 730 millions d'euros se situe donc dans cette fourchette. Or l'évaluation d'équité a été établie sur base des négociations en cours au 10 décembre 2011 et donc avant la signature du MoU. La Commission ne peut donc pas exclure que l'évaluation d'équité ne corresponde pas exactement aux conditions de la mesure notifiée y compris la clause de récupération du produit net des cessions par Dexia BIL. En outre, la Commission ne dispose pas de toutes les informations nécessaires sur les évaluations des activités exclues de la cession, en particulier le portefeuille "legacy", afin de s'assurer que le prix de la cession les reflète adéquatement. |
| --- | --- |

(52)

La Commission note que le Luxembourg a transmis une évaluation d'équité de prix de la transaction par un Tiers du 10 décembre 2011. Cette évaluation s'est faite selon trois méthodes différentes et conclut à une valeur de prix comprise dans une fourchette entre 674 et 864 millions d'euros. Le prix de cession prévu de 730 millions d'euros se situe donc dans cette fourchette. Or l'évaluation d'équité a été établie sur base des négociations en cours au 10 décembre 2011 et donc avant la signature du MoU. La Commission ne peut donc pas exclure que l'évaluation d'équité ne corresponde pas exactement aux conditions de la mesure notifiée y compris la clause de récupération du produit net des cessions par Dexia BIL. En outre, la Commission ne dispose pas de toutes les informations nécessaires sur les évaluations des activités exclues de la cession, en particulier le portefeuille "legacy", afin de s'assurer que le prix de la cession les reflète adéquatement.

| (53) | La Commission ne peut donc pas conclure à ce stade que les conditions de la cession de Dexia BIL, dans le cadre des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur la évaluation adéquate de la transaction eu égard en particulier aux activités exclues de la cession et la clause potentielle 3.3.5, aient mené à la cession au prix de marché. |
| --- | --- |

(53)

La Commission ne peut donc pas conclure à ce stade que les conditions de la cession de Dexia BIL, dans le cadre des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur la évaluation adéquate de la transaction eu égard en particulier aux activités exclues de la cession et la clause potentielle 3.3.5, aient mené à la cession au prix de marché.

Transmission potentielle des anciennes aides reçues par Dexia groupe y compris ses filiales

| (54) | Dans sa décision du 26 février 2010, la Commission a déjà établi que les aides reçues par Dexia SA sous forme de capital, de garanties de financement, d'ELA assortie d'une garantie d'État et de soutien aux actifs dépréciés (mesure FSA) étaient constitutives d'aides d'État (Belgique, Luxembourg, France). L'ensemble de ces mesures a également bénéficié à toutes les entités du groupe Dexia, y compris Dexia BIL. Ainsi Dexia BIL, en tant que partie du groupe Dexia, a déjà bénéficié de l'aide reçue dans le passé par le groupe Dexia et continue à en bénéficier. |
| --- | --- |

(54)

Dans sa décision du 26 février 2010, la Commission a déjà établi que les aides reçues par Dexia SA sous forme de capital, de garanties de financement, d'ELA assortie d'une garantie d'État et de soutien aux actifs dépréciés (mesure FSA) étaient constitutives d'aides d'État (Belgique, Luxembourg, France). L'ensemble de ces mesures a également bénéficié à toutes les entités du groupe Dexia, y compris Dexia BIL. Ainsi Dexia BIL, en tant que partie du groupe Dexia, a déjà bénéficié de l'aide reçue dans le passé par le groupe Dexia et continue à en bénéficier.

| (55) | Ainsi il est possible qu'une partie des aides dont Dexia a bénéficié soit transmise à l'acquéreur des parties cédées de Dexia BIL, dans le cas où le prix payé pour les activités acquises serait trop bas et ne refléterait pas adéquatement leur valeur de marché, i.e. le prix de marché. Une acquisition au prix de marché permettrait d'assurer que l'acquéreur paye adéquatement pour les aides dont cette partie de Dexia BIL a bénéficié en tant qu'entité du groupe Dexia et que le prix de la transaction de cession de Dexia BIL ne contient donc pas d'éléments d'aide. |
| --- | --- |

(55)

Ainsi il est possible qu'une partie des aides dont Dexia a bénéficié soit transmise à l'acquéreur des parties cédées de Dexia BIL, dans le cas où le prix payé pour les activités acquises serait trop bas et ne refléterait pas adéquatement leur valeur de marché, i.e. le prix de marché. Une acquisition au prix de marché permettrait d'assurer que l'acquéreur paye adéquatement pour les aides dont cette partie de Dexia BIL a bénéficié en tant qu'entité du groupe Dexia et que le prix de la transaction de cession de Dexia BIL ne contient donc pas d'éléments d'aide.

Autres aides potentielles

| (56) | La Commission note que l'État luxembourgeois participe dans la cession de Dexia BIL en tant qu'acquéreur d'une participation de 10 %, sous les mêmes conditions que Precision Capital. Malgré le fait que cette participation se fait aux mêmes conditions que celle de Precision Capital, il est évident que la participation du Luxembourg implique des ressources d'État. Or, vu que le Luxembourg participe aux mêmes conditions que Precision Capital, la Commission estime qu'a priori le Luxembourg agit comme un investisseur privé, ce qui exclut une aide en relation avec la participation de 10 % du Luxembourg. |
| --- | --- |

(56)

La Commission note que l'État luxembourgeois participe dans la cession de Dexia BIL en tant qu'acquéreur d'une participation de 10 %, sous les mêmes conditions que Precision Capital. Malgré le fait que cette participation se fait aux mêmes conditions que celle de Precision Capital, il est évident que la participation du Luxembourg implique des ressources d'État. Or, vu que le Luxembourg participe aux mêmes conditions que Precision Capital, la Commission estime qu'a priori le Luxembourg agit comme un investisseur privé, ce qui exclut une aide en relation avec la participation de 10 % du Luxembourg.

| (57) | La Commission note que Precision Capital et l'État luxembourgeois envisagent de supprimer la clause 3.3.5. Dans le cas où cette clause ne serait finalement pas supprimée, la Commission devra prendre en compte l'aide potentielle inclue dans cette clause. La Commission a par ailleurs des doutes que la valeur de cette clause ait été adéquatement prise en compte lors de l'évaluation d'équité de prix. La Commission note que par cette clause Dexia s'engagerait à obtenir à posteriori des garanties d'État en faveur de l'acquéreur de Dexia BIL. Ainsi, une activation de cette clause ferait potentiellement appel à des ressources d'État sous forme de garanties. De plus, la présence même de cette clause serait de nature à octroyer des bénéfices à l'acquéreur de Dexia BIL. |
| --- | --- |

(57)

La Commission note que Precision Capital et l'État luxembourgeois envisagent de supprimer la clause 3.3.5. Dans le cas où cette clause ne serait finalement pas supprimée, la Commission devra prendre en compte l'aide potentielle inclue dans cette clause. La Commission a par ailleurs des doutes que la valeur de cette clause ait été adéquatement prise en compte lors de l'évaluation d'équité de prix. La Commission note que par cette clause Dexia s'engagerait à obtenir à posteriori des garanties d'État en faveur de l'acquéreur de Dexia BIL. Ainsi, une activation de cette clause ferait potentiellement appel à des ressources d'État sous forme de garanties. De plus, la présence même de cette clause serait de nature à octroyer des bénéfices à l'acquéreur de Dexia BIL.

| (58) | À ce stade, la Commission ne peut donc pas exclure que le prix de la transaction de cession de Dexia BIL ne contienne des éléments d'aide. La cession pourrait mener à un transfert d'aides reçues dans le passé par Dexia et pourrait en inclure de nouvelles. Les aides potentielles seraient sélectives car elles bénéficieraient uniquement Dexia BIL et à l'acquéreur Precision Capital. |
| --- | --- |

(58)

À ce stade, la Commission ne peut donc pas exclure que le prix de la transaction de cession de Dexia BIL ne contienne des éléments d'aide. La cession pourrait mener à un transfert d'aides reçues dans le passé par Dexia et pourrait en inclure de nouvelles. Les aides potentielles seraient sélectives car elles bénéficieraient uniquement Dexia BIL et à l'acquéreur Precision Capital.

| (59) | Dexia BIL est active au niveau européen et donc clairement en concurrence avec d'autres acteurs de marché étrangers. La Commission considère donc que l'aide potentielle de la mesure puisse affecter les échanges entre États membres et fausser ou menacer de fausser la concurrence. |
| --- | --- |

(59)

Dexia BIL est active au niveau européen et donc clairement en concurrence avec d'autres acteurs de marché étrangers. La Commission considère donc que l'aide potentielle de la mesure puisse affecter les échanges entre États membres et fausser ou menacer de fausser la concurrence.

| (60) | Pour les raisons ci-dessus, la Commission n'est à ce stade pas en mesure d'exclure que la mesure notifiée ne contienne potentiellement des éléments d'aide. La Commission invite donc les autorités luxembourgeoises et les parties intéressées à commenter ce point. |
| --- | --- |

(60)

Pour les raisons ci-dessus, la Commission n'est à ce stade pas en mesure d'exclure que la mesure notifiée ne contienne potentiellement des éléments d'aide. La Commission invite donc les autorités luxembourgeoises et les parties intéressées à commenter ce point.

4.2.   Bénéficiaires de l'aide

| (61) | La Commission considère que, dans le cas où la mesure notifiée contiendrait des éléments d'aide, Dexia BIL ainsi que l'acquéreur Precision Capital pourraient potentiellement en bénéficier. |
| --- | --- |

(61)

La Commission considère que, dans le cas où la mesure notifiée contiendrait des éléments d'aide, Dexia BIL ainsi que l'acquéreur Precision Capital pourraient potentiellement en bénéficier.

| (62) | Il ne peut être exclu que l'acquéreur bénéficie directement d'aide, dans le cas où le prix payé serait plus bas qu'un prix de marché. |
| --- | --- |

(62)

Il ne peut être exclu que l'acquéreur bénéficie directement d'aide, dans le cas où le prix payé serait plus bas qu'un prix de marché.

| (63) | En outre, la mesure permet la sortie de Dexia BIL du groupe Dexia et contribue donc à enrayer Dexia BIL des effets de contagion des problèmes dont le groupe Dexia est l'objet. |
| --- | --- |

(63)

En outre, la mesure permet la sortie de Dexia BIL du groupe Dexia et contribue donc à enrayer Dexia BIL des effets de contagion des problèmes dont le groupe Dexia est l'objet.

| (64) | En conclusion, les bénéficiaires potentiels de l'aide sont les parties cédées de Dexia BIL ainsi que l'acquéreur Precision Capital. La Commission invite donc les autorités luxembourgeoises et les parties intéressées à commenter ce point. |
| --- | --- |

(64)

En conclusion, les bénéficiaires potentiels de l'aide sont les parties cédées de Dexia BIL ainsi que l'acquéreur Precision Capital. La Commission invite donc les autorités luxembourgeoises et les parties intéressées à commenter ce point.

4.3.   Base légale

Aide potentielle à Dexia BIL et à l'acquéreur

| (65) | L'article 107, paragraphe 3, alinéa (b), TFUE donne pouvoir à la Commission de déterminer qu'une aide est compatible avec le marché intérieur lorsqu'elle a pour but de remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre. À cet égard, la Commission note que les mesures liées à la cession de Dexia BIL permettent de remédier à une perturbation grave de l'économie luxembourgeoise, ce qui est confirmé par le courrier de la CSSF du 28 octobre 2011. |
| --- | --- |

(65)

L'article 107, paragraphe 3, alinéa (b), TFUE donne pouvoir à la Commission de déterminer qu'une aide est compatible avec le marché intérieur lorsqu'elle a pour but de remédier à une perturbation grave de l'économie d'un État membre. À cet égard, la Commission note que les mesures liées à la cession de Dexia BIL permettent de remédier à une perturbation grave de l'économie luxembourgeoise, ce qui est confirmé par le courrier de la CSSF du 28 octobre 2011.

| (66) | En effet, eu égard: i) à l'importance systémique que représente Dexia BIL pour le marché luxembourgeois du financement des ménages et des entreprises; et ii) aux difficultés rencontrées par Dexia BIL en raison d'une fuite substantielle de dépôts de la clientèle, les mesures apparaissent de nature à remédier à une perturbation grave de l'économie luxembourgeoise. |
| --- | --- |

(66)

En effet, eu égard: i) à l'importance systémique que représente Dexia BIL pour le marché luxembourgeois du financement des ménages et des entreprises; et ii) aux difficultés rencontrées par Dexia BIL en raison d'une fuite substantielle de dépôts de la clientèle, les mesures apparaissent de nature à remédier à une perturbation grave de l'économie luxembourgeoise.

| (67) | Par conséquent, dans l'hypothèse où elle serait constitutive d'aide d'État, la mesure devait être appréciée au regard de l'article 107, paragraphe 3, sous b), TFUE. |
| --- | --- |

(67)

Par conséquent, dans l'hypothèse où elle serait constitutive d'aide d'État, la mesure devait être appréciée au regard de l'article 107, paragraphe 3, sous b), TFUE.

4.4.   Compatibilité avec l'article 107, paragraphe 3, alinéa b), TFEU de l'aide potentielle à Dexia BIL

| (68) | Dans le cas où la mesure notifiée contiendrait des éléments d'aides d'État en faveur des parties cédées de Dexia BIL, sa compatibilité avec les conditions posées par la Commission dans sa Communication sur le retour à la viabilité et l'appréciation des mesures de restructuration prises dans le secteur financier dans le contexte de la crise actuelle, conformément aux règles relatives aux aides d'État (15) (la Communication sur les Restructurations) devrait être analysée:






  — | restauration de la viabilité à long terme; |
| --- | --- | --- |

(68)

Dans le cas où la mesure notifiée contiendrait des éléments d'aides d'État en faveur des parties cédées de Dexia BIL, sa compatibilité avec les conditions posées par la Commission dans sa Communication sur le retour à la viabilité et l'appréciation des mesures de restructuration prises dans le secteur financier dans le contexte de la crise actuelle, conformément aux règles relatives aux aides d'État (15) (la Communication sur les Restructurations) devrait être analysée:

—

restauration de la viabilité à long terme;

| — | contribution propre du bénéficiaire; |
| --- | --- |

—

contribution propre du bénéficiaire;

| — | limites aux distorsions de concurrence. |
| --- | --- |

—

limites aux distorsions de concurrence.

4.4.1.   Restauration de la viabilité à long terme des entités continuant l'activité

| (69) | Il apparaît que la mesure de cession de Dexia BIL contribue à restaurer la viabilité à long terme de Dexia BIL. Dans l'immédiat, la sortie hors du groupe Dexia permet d'enrayer Dexia BIL de la contagion des problèmes de défiance dont le groupe Dexia est l'objet. La cession permet de préserver la franchise de Dexia BIL et contribue à arrêter les retraits de dépôts ce qui a un effet positif sur la liquidité de Dexia SA. À cet égard, la Commission note que l'annonce en date du 6 octobre 2011 du projet de vente de Dexia BIL a permis d'enrayer la fuite de dépôts. La Commission note également l'absence de financement par Dexia BIL au groupe Dexia après cession. Au 10 février 2012 ce financement octroyé aux autres entités du groupe était d'environ [0 – 5] milliards d'euros dont moins de [500 – 800] millions de financements sécurisés. |
| --- | --- |

(69)

Il apparaît que la mesure de cession de Dexia BIL contribue à restaurer la viabilité à long terme de Dexia BIL. Dans l'immédiat, la sortie hors du groupe Dexia permet d'enrayer Dexia BIL de la contagion des problèmes de défiance dont le groupe Dexia est l'objet. La cession permet de préserver la franchise de Dexia BIL et contribue à arrêter les retraits de dépôts ce qui a un effet positif sur la liquidité de Dexia SA. À cet égard, la Commission note que l'annonce en date du 6 octobre 2011 du projet de vente de Dexia BIL a permis d'enrayer la fuite de dépôts. La Commission note également l'absence de financement par Dexia BIL au groupe Dexia après cession. Au 10 février 2012 ce financement octroyé aux autres entités du groupe était d'environ [0 – 5] milliards d'euros dont moins de [500 – 800] millions de financements sécurisés.

| (70) | De par le périmètre de la cession excluant certaines activités dont notamment le portefeuille "legacy", Dexia BIL se concentrera à l'avenir sur une activité de banque de détail et de banque privée ainsi que les services aux entreprises, sur le marché luxembourgeois et international, en construisant sur son expertise et sa franchise existante et confirmée dans ces domaines. |
| --- | --- |

(70)

De par le périmètre de la cession excluant certaines activités dont notamment le portefeuille "legacy", Dexia BIL se concentrera à l'avenir sur une activité de banque de détail et de banque privée ainsi que les services aux entreprises, sur le marché luxembourgeois et international, en construisant sur son expertise et sa franchise existante et confirmée dans ces domaines.

| (71) | De plus, le périmètre d'exclusion permet de réduire les actifs pondérés de Dexia BIL de 50 %. Suite au périmètre d'exclusion, Dexia BIL aura coupé en grande partie les liens existants avec le groupe Dexia. En particulier, l'extraction du portefeuille legacy permet d'immuniser Dexia BIL de pertes potentiellement importantes susceptibles d'être occasionnées par ce portefeuille. |
| --- | --- |

(71)

De plus, le périmètre d'exclusion permet de réduire les actifs pondérés de Dexia BIL de 50 %. Suite au périmètre d'exclusion, Dexia BIL aura coupé en grande partie les liens existants avec le groupe Dexia. En particulier, l'extraction du portefeuille legacy permet d'immuniser Dexia BIL de pertes potentiellement importantes susceptibles d'être occasionnées par ce portefeuille.

| (72) | Dexia BIL sera dès le départ adéquatement capitalisée avec un ratio Common Equity Tier 1 de 9 % à la clôture de la vente et selon les projections transmises par Dexia le 16 décembre 2011, ce ratio atteindrait un niveau de [15 – 25] % en 2016. En termes de produit bancaire net, les évaluations réalisées dans le cadre de l'équité du prix prévoient une augmentation annuelle moyenne de [0 – 10] % pour les années pour les 5 prochaines années. |
| --- | --- |

(72)

Dexia BIL sera dès le départ adéquatement capitalisée avec un ratio Common Equity Tier 1 de 9 % à la clôture de la vente et selon les projections transmises par Dexia le 16 décembre 2011, ce ratio atteindrait un niveau de [15 – 25] % en 2016. En termes de produit bancaire net, les évaluations réalisées dans le cadre de l'équité du prix prévoient une augmentation annuelle moyenne de [0 – 10] % pour les années pour les 5 prochaines années.

| (73) | La Commission peut donc conclure que la mesure permet la viabilité des parties cédées de Dexia BIL. |
| --- | --- |

(73)

La Commission peut donc conclure que la mesure permet la viabilité des parties cédées de Dexia BIL.

4.4.2.   Contribution propre

| (74) | La Commission ne peut à ce stade pas conclure que le prix de vente au regard des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur la évaluation adéquate de la transaction en particulier des activités exclues de la cession et la récupération par Dexia BIL de leur produit net de cession ne contienne aucun élément d'aide d'État. |
| --- | --- |

(74)

La Commission ne peut à ce stade pas conclure que le prix de vente au regard des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur la évaluation adéquate de la transaction en particulier des activités exclues de la cession et la récupération par Dexia BIL de leur produit net de cession ne contienne aucun élément d'aide d'État.

| (75) | Dans le cas où la clause 3.3.5 ne serait finalement pas supprimée, la Commission ne peut, à ce stade, pas non plus conclure à une contribution propre adéquate. Selon cette clause, Dexia s'engagerait à obtenir à posteriori des garanties d'État en faveur de l'acquéreur de Dexia BIL. En effet, si l'octroi des garanties prévues à la clause 3.3.5 se ferait au moyen de ressources de l'État, tout en ne pas répondant a priori aux conditions de nécessité de l'aide potentielle et d'une limitation au minimum nécessaire. Sous cette clause Dexia BIL n'est pas tenue de démontrer la nécessité d'une telle aide potentielle dont la mise en œuvre serait déclenchée par le seul octroi d'une telle aide à un concurrent potentiel. La Commission a par conséquent des doutes sur la prise en compte dans le prix de vente de la difficulté de mettre en œuvre la clause 3.3.5 au regard de la compatibilité de l'aide potentielle prévue à la clause 3.3.5 avec le marché intérieur. |
| --- | --- |

(75)

Dans le cas où la clause 3.3.5 ne serait finalement pas supprimée, la Commission ne peut, à ce stade, pas non plus conclure à une contribution propre adéquate. Selon cette clause, Dexia s'engagerait à obtenir à posteriori des garanties d'État en faveur de l'acquéreur de Dexia BIL. En effet, si l'octroi des garanties prévues à la clause 3.3.5 se ferait au moyen de ressources de l'État, tout en ne pas répondant a priori aux conditions de nécessité de l'aide potentielle et d'une limitation au minimum nécessaire. Sous cette clause Dexia BIL n'est pas tenue de démontrer la nécessité d'une telle aide potentielle dont la mise en œuvre serait déclenchée par le seul octroi d'une telle aide à un concurrent potentiel. La Commission a par conséquent des doutes sur la prise en compte dans le prix de vente de la difficulté de mettre en œuvre la clause 3.3.5 au regard de la compatibilité de l'aide potentielle prévue à la clause 3.3.5 avec le marché intérieur.

| (76) | La Commission n'est donc pas en mesure de déterminer à ce stade si, dans le cas où la transaction contiendrait des éléments d'aide, le prix de cession ainsi que les conditions assorties (notamment la garantie à posteriori) permettrait d'assurer une contribution propre satisfaisante. |
| --- | --- |

(76)

La Commission n'est donc pas en mesure de déterminer à ce stade si, dans le cas où la transaction contiendrait des éléments d'aide, le prix de cession ainsi que les conditions assorties (notamment la garantie à posteriori) permettrait d'assurer une contribution propre satisfaisante.

4.4.3.   Mesures visant à corriger les distorsions de concurrence

| (77) | Selon la Communication sur les Restructurations (point 30) (16), la nature et la forme des mesures limitant les distorsions de concurrence dépendent du montant des aides, des conditions et circonstances dans lesquelles elles ont été octroyées, ainsi que des caractéristiques du marché ou des marchés sur lesquels le bénéficiaire est actif. |
| --- | --- |

(77)

Selon la Communication sur les Restructurations (point 30) (16), la nature et la forme des mesures limitant les distorsions de concurrence dépendent du montant des aides, des conditions et circonstances dans lesquelles elles ont été octroyées, ainsi que des caractéristiques du marché ou des marchés sur lesquels le bénéficiaire est actif.

| (78) | Dans le cas où la mesure notifiée contiendrait des aides additionnelles, il faudrait des mesures additionnelles pour limiter les distorsions de concurrence. |
| --- | --- |

(78)

Dans le cas où la mesure notifiée contiendrait des aides additionnelles, il faudrait des mesures additionnelles pour limiter les distorsions de concurrence.

5.   CONCLUSION

| (79) | Comme indiqué précédemment, la Commission n'est pas en mesure d'exclure qu'il y ait de l'aide ou s'il y a aide d'accepter, lors d'un premier examen, la compatibilité de la cession des parties cédées de Dexia BIL avec le marché intérieur. |
| --- | --- |

(79)

Comme indiqué précédemment, la Commission n'est pas en mesure d'exclure qu'il y ait de l'aide ou s'il y a aide d'accepter, lors d'un premier examen, la compatibilité de la cession des parties cédées de Dexia BIL avec le marché intérieur.

| (80) | En regard de ces éléments, la Commission doit donc poursuivre ses investigations sur la mesure de cession de Dexia BIL et ouvre une procédure formelle d'investigation, conformément à l'article 108, paragraphe 2, TFUE. |
| --- | --- |

(80)

En regard de ces éléments, la Commission doit donc poursuivre ses investigations sur la mesure de cession de Dexia BIL et ouvre une procédure formelle d'investigation, conformément à l'article 108, paragraphe 2, TFUE.

| (81) | La Commission invite donc les parties intéressées à lui communiquer leurs observations quant à l'existence et la compatibilité de l'aide éventuellement contenus dans la cession de Dexia BIL, en particulier sur les éléments relatifs:






  — | au prix de vente au regard des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur la évaluation adéquate de la transaction en particulier des activités exclues de la cession et la récupération par Dexia BIL de leur produit net de cession; |
| --- | --- | --- |

(81)

La Commission invite donc les parties intéressées à lui communiquer leurs observations quant à l'existence et la compatibilité de l'aide éventuellement contenus dans la cession de Dexia BIL, en particulier sur les éléments relatifs:

—

au prix de vente au regard des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur la évaluation adéquate de la transaction en particulier des activités exclues de la cession et la récupération par Dexia BIL de leur produit net de cession;

| — | à la clause 3.3.5 du MoU, si cette clause est maintenue. |
| --- | --- |

—

à la clause 3.3.5 du MoU, si cette clause est maintenue.

| (82) | Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission invite le Luxembourg, dans le cadre de la procédure de l'article 108, paragraphe 2, TFUE, à présenter leurs observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation de cette mesure et de ces aides dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre aux bénéficiaires potentiels de l’aide. |
| --- | --- |

(82)

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission invite le Luxembourg, dans le cadre de la procédure de l'article 108, paragraphe 2, TFUE, à présenter leurs observations et à fournir toute information utile pour l’évaluation de cette mesure et de ces aides dans un délai d’un mois à compter de la date de réception de la présente. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre aux bénéficiaires potentiels de l’aide.

DÉCISION

En conformité avec l'article 108, paragraphe 2, TFUE, la Commission a décidé d'ouvrir une procédure formelle d'investigation sur la mesure de cession de Dexia BIL. La Commission a des doutes sur l'absence d'élément d'aide dans la cession envisagée et sur la compatibilité de ces éléments d'aide potentiels avec le marché intérieur. La Commission a décidé d'ouvrir une procédure formelle d'investigation en particulier sur les éléments relatifs:

| — | au prix de vente au regard des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur la évaluation adéquate de la transaction en particulier des activités exclues de la cession et la récupération par Dexia BIL de leur produit net de cession; |
| --- | --- |

—

au prix de vente au regard des effets combinés de l'absence de procédure d'appel d'offre ouverte et du manque d'informations précises sur la évaluation adéquate de la transaction en particulier des activités exclues de la cession et la récupération par Dexia BIL de leur produit net de cession;

| — | à la clause 3.3.5 du MoU, si cette clause est maintenue. |
| --- | --- |

—

à la clause 3.3.5 du MoU, si cette clause est maintenue.

Le Luxembourg est invité à présenter ses observations et à transmettre à la Commission toutes les informations nécessaires pour l'analyse de la mesure et sa compatibilité éventuelle.

Par la présente, la Commission avise le Luxembourg qu’elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l’Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l’AELE signataires de l’accord EEE par la publication d’une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l’autorité de surveillance de l’AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d’un mois à compter de la date de cette publication.”

---

(1)  JO C(2008) 7388 final.

1

(2)  Dans la présente décision, "Dexia" désigne Dexia SA et l'ensemble de ses filiales. En est donc exclue, depuis le rachat de Dexia Banque Belgique par l'État belge, Dexia Banque Belgique et ses filiales.

2

(3)  JO C 181 du 4.8.2009, p. 42.

3

(4)  JO C 305 du 16.12.2009, p. 3.

4

(5)  JO C 274 du 19.10.2010 p. 54.

5

(6)  JO C 38 du 11.2.2012, p. 12.

6

(7)  Décision non encore publiée au Journal Officiel.

7

Décision publiée sur le site internet de la DG Concurrence à l'adresse suivante: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/243124/243124_1306879_116_2.pdf

(8)  Voir ce communiqué sur le site internet du groupe Dexia à l'adresse suivante: http://www.dexia.com/FR/Journaliste/communiques_de_presse/Pages/Entree-en-negociation-exclusive-pour-la-cession-de-Dexia-Banque-Internationale-a-Luxembourg.aspx

8

(9)  Information confidentielle [...].

9

(10)  "Équité du prix de cession de BIL à Precision Capital/Eléments préliminaires en l'état actuel des négociations" du 10 décembre 2011

10

(11)  (i) La méthode d'actualisation des "cash flows to equity" sur la base des flux distribuables aux actionnaires sous réserve de la satisfaction des ratios réglementaires core tier 1. (ii) La méthode du "price to book ratio", sur base de l'excès de rentabilité par rapport au coût du capital. (iii) La méthode des comparables boursiers.

11

(12)  La BIL, avec ses près de 40 agences dans le Grand-Duché, est en troisième position sur le marché luxembourgeois, détenant environ [5 – 15] % des dépôts, [5 – 15] % des prêts et environ [5 – 15] % des actifs sous gestion dans le domaine de la banque privée.

12

(13)  Si le conseil d'administration a entériné des négociations exclusives avec Precision le 9 et 10 octobre 2011, la période d'exclusivité formelle n'a commencé que le 23 octobre 2011 avec la signature d'une Letter of intent.

13

Letter of intent

(14)  [...]

14

(15)  JO C 195 du 19.8.2009, p. 9.

15

(16)  JO C 195 du 19.8.2009, p. 9.

16

---