# Il-Ġurnal Uffiċjali C 172/2012

| | ISSN 1977-0987
  doi:10.3000/19770987.C_2012.172.mlt |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  tal-Unjoni Ewropea | C 172 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5516 ta' Ġunju 2012 |

ISSN 1977-0987

doi:10.3000/19770987.C_2012.172.mlt

Il-Ġurnal Uffiċjali

tal-Unjoni Ewropea

C 172

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5516 ta' Ġunju 2012

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informazzjoni |
| | INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2012/C 172/01 | Komunikazzjoni tal-Kummissjoni fil-qafas tal-implimentazzjoni ta' Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 206/2012 tas-6 ta’ Marzu 2012 li jimplimenta d-Direttiva 2009/125/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tar-rekwiżiti tal-ekodisinn għall-kundizzjonaturi tal-arja u l-fannijiet għall-użu personali u ta' Ir-Regolament Delegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 626/2011 tal-4 ta’ Mejju 2011 li jissupplimenta d-Direttiva 2010/30/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tat-tikkettar enerġetiku tal-kundizzjonaturi tal-arja (
  1
  ) | 1 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

IV   Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

2012/C 172/01

Komunikazzjoni tal-Kummissjoni fil-qafas tal-implimentazzjoni ta' Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 206/2012 tas-6 ta’ Marzu 2012 li jimplimenta d-Direttiva 2009/125/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tar-rekwiżiti tal-ekodisinn għall-kundizzjonaturi tal-arja u l-fannijiet għall-użu personali u ta' Ir-Regolament Delegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 626/2011 tal-4 ta’ Mejju 2011 li jissupplimenta d-Direttiva 2010/30/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tat-tikkettar enerġetiku tal-kundizzjonaturi tal-arja (
  1
  )

1

1

| | V   Avviżi |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2012/C 172/02 | Għajnuna mill-Istat – l-Isvezja – Għajnuna mill-Istat Nru SA.18857 (2012/C) (ex 2011/NN) – Għajnuna allegata lil VFAB u Ryanair Ltd – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE (
  1
  ) | 27 |

V   Avviżi

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

2012/C 172/02

Għajnuna mill-Istat – l-Isvezja – Għajnuna mill-Istat Nru SA.18857 (2012/C) (ex 2011/NN) – Għajnuna allegata lil VFAB u Ryanair Ltd – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

IV Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

| 16.6.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 172/1

---

Komunikazzjoni tal-Kummissjoni fil-qafas tal-implimentazzjoni ta' Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 206/2012 tas-6 ta’ Marzu 2012 li jimplimenta d-Direttiva 2009/125/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tar-rekwiżiti tal-ekodisinn għall-kundizzjonaturi tal-arja u l-fannijiet għall-użu personali

u ta'

Ir-Regolament Delegat tal-Kummissjoni (UE) Nru 626/2011 tal-4 ta’ Mejju 2011 li jissupplimenta d-Direttiva 2010/30/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fir-rigward tat-tikkettar enerġetiku tal-kundizzjonaturi tal-arja

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2012/C 172/01

(Pubblikazzjoni ta' titoli u referenzi ta' metodi tranżizzjonali ta' kejl għall-implimentazzjoni
   (1)
  tar-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 206/2012, u b'mod partikolari, l-Anness II tiegħu, u għall-implimentazzjoni tar-Regolament delegat UE Nru 626/2011, u b'mod partikolari, l-Anness VII tiegħu)

| Parametru mkejjel | Organizzazzjoni | Referenza | Titolu |
| --- | --- | --- | --- |
| Proporzjon tal-effiċjenza enerġetika (Energy Efficiency Ratio -EER), Koeffiċjent tal-Prestazzjoni (Coefficient of Performance - COP) | CEN | EN 14511:2007 | Kundizzjonaturi tal-arja, pakketti għat-tkessiħ tal-likwidi u pompi tas-sħana b'kompressuri mħaddmin bl-elettriku għat-tisħin u t-tkessiħ tal-ispazji |
| Proporzjon tal-effiċjenza enerġetika (EER) | CEN | EN 15218:2006 | Kundizzjonaturi tal-arja, pakketti għat-tkessiħ tal-likwidi b'kondensur imkessaħ bl-evaporazzjoni b'kompressuri mħaddmin bl-elettriku għat-tkessiħ tal-ispazji |
| Metodji ta' testjar għall-SEER u l-SCOP | CEN | PrEN 14825:2011, il-kapitoli 8 u 9 | Kundizzjonaturi tal-arja, pakketti għat-tkessiħ tal-likwidi u pompi tas-sħana, b'kompressuri elettriċi, għat-tisħin jew tkessiħ tal-ispazji – Ittestjar u klassifikazzjoni f'kundizzjonijiet ta' tagħbija parzjali u kkalkular tal-prestazzjoni staġonali |
| Konsum tal-elettriku fuq standby | CEN | EN 62301:2005 | Tagħmir Elettriku tad-Dar: Kejl tal-qawwa fuq standby |
| Livell tal-qawwa akustika | CEN | EN 12102:2008 | Kundizzjonaturi tal-arja, pakketti għat-tkessiħ tal-likwidi, pompi tas-sħana u deumidifikaturi b'kompressuri elettriċi għat-tisħin u t-tkessiħ tal-ispazji - Kejl ta' storbju fl-arja - Determinazzjoni tal-qawwa akustika |
| Effiċjenza enerġetika | IEC | IEC 60879: 1986 (corr. 1992) | Prestazzjoni u kostruzzjoni ta' fannijiet ta' ċirkolazzjoni u r-regolaturi |
| Livell tal-qawwa akustika | EN | EN 60704-2-7:1997 | Tagħmir domestiku u tagħmir ieħor simili tal-elettriku – Kodiċi tat-test għad-determinazzjoni tal-istorbju akustiku fl-ajru – Parti 2: Rekwiżiti partikolari għall-fannijiet. |

Parametru mkejjel

Organizzazzjoni

Referenza

Titolu

Proporzjon tal-effiċjenza enerġetika (Energy Efficiency Ratio -EER), Koeffiċjent tal-Prestazzjoni (Coefficient of Performance - COP)

CEN

EN 14511:2007

Kundizzjonaturi tal-arja, pakketti għat-tkessiħ tal-likwidi u pompi tas-sħana b'kompressuri mħaddmin bl-elettriku għat-tisħin u t-tkessiħ tal-ispazji

Proporzjon tal-effiċjenza enerġetika (EER)

CEN

EN 15218:2006

Kundizzjonaturi tal-arja, pakketti għat-tkessiħ tal-likwidi b'kondensur imkessaħ bl-evaporazzjoni b'kompressuri mħaddmin bl-elettriku għat-tkessiħ tal-ispazji

Metodji ta' testjar għall-SEER u l-SCOP

CEN

PrEN 14825:2011, il-kapitoli 8 u 9

Kundizzjonaturi tal-arja, pakketti għat-tkessiħ tal-likwidi u pompi tas-sħana, b'kompressuri elettriċi, għat-tisħin jew tkessiħ tal-ispazji – Ittestjar u klassifikazzjoni f'kundizzjonijiet ta' tagħbija parzjali u kkalkular tal-prestazzjoni staġonali

Konsum tal-elettriku fuq standby

CEN

EN 62301:2005

Tagħmir Elettriku tad-Dar: Kejl tal-qawwa fuq standby

Livell tal-qawwa akustika

CEN

EN 12102:2008

Kundizzjonaturi tal-arja, pakketti għat-tkessiħ tal-likwidi, pompi tas-sħana u deumidifikaturi b'kompressuri elettriċi għat-tisħin u t-tkessiħ tal-ispazji - Kejl ta' storbju fl-arja - Determinazzjoni tal-qawwa akustika

Effiċjenza enerġetika

IEC

IEC 60879: 1986 (corr. 1992)

Prestazzjoni u kostruzzjoni ta' fannijiet ta' ċirkolazzjoni u r-regolaturi

Livell tal-qawwa akustika

EN

EN 60704-2-7:1997

Tagħmir domestiku u tagħmir ieħor simili tal-elettriku – Kodiċi tat-test għad-determinazzjoni tal-istorbju akustiku fl-ajru – Parti 2: Rekwiżiti partikolari għall-fannijiet.

Il-metodi tal-ikkalkular għall-kundizzjonaturi tal-arja (≤ 12k W) u l-fannijiet għall-użu personali

WERREJ

| Taqsima 1 - | il-Kundizzjonaturi tal-Arja |
| --- | --- |

Taqsima 1 -

| 1. | Definizzjonijiet |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tabelli |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kundizzjonaturi tal-arja, għajr dawk b’kanal singolu u b’kanal doppju |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | SEER |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Għall-unitajiet ta' kapaċità fissa |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Għal unitajiet tal-kapaċità fi stadji |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Għal unitajiet ta' kapaċità varjabbli |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.2. | SCOP |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Għall-unitajiet ta' kapaċità fissa |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Għal unitajiet ta' kapaċità fi stadji |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Għal unitajiet ta' kapaċità varjabbli |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Determinazzjoni tal-PTO, PSB, POFF u PCK |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Determinazzjoni tal-PTO |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Determinazzjoni tal-PSB |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Determinazzjoni tal-POFF |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Determinazzjoni tal-PCK |
| --- | --- |

3.3.4.

| 4. | Kanali singoli u kanali doppji |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | EER |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | COP |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Konsum staġonali tal-elettriku |
| --- | --- |

4.3.

| Taqsima 2 – | Fannijiet għall-użu personali |
| --- | --- |

Taqsima 2 –

| 1. | Definizzjonijiet |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tabelli |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valur tas-servizz u konsum annwali tal-elettriku |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Valur tas-servizz |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Konsum staġonali tal-elettriku |
| --- | --- |

3.2.

| Taqsima 3 | aspetti generali |
| --- | --- |

Taqsima 3

Rapport tat-test

TAQSIMA 1 –   IL-KUNDIZZJONATURI TAL-ARJA

1.   Definizzjonijiet

Definizzjonijiet relatati mal-kundizzjonaturi tal-arja:

| (1) | ‧Kundizzjonatur tal-arja‧ tfisser apparat li kapaċi jkessaħ jew isaħħan, jew it-tnejn, l-arja ta' ġewwa, billi juża ċiklu ta' kompressjoni tal-fwar xprunat minn kompressur elettriku wieħed jew aktar, inklużi kundizzjonaturi tal-arja li jipprovdu funzjonalitajiet addizzjonali bħad-deumidifikazzjoni, il-purifikazzjoni tal-arja, il-ventilazzjoni jew it-tisħin supplimentari tal-arja permezz ta' tisħin bir-reżistenza elettrika, kif ukoll apparat li jista' juża l-ilma (jew ilma kkondensat li jiġi ffurmat fuq in-naħa tal-evaporatur jew ilma miżjud esternament) għall-evaporazzjoni fuq il-kondensur, bil-kundizzjoni li l-apparat jista' wkoll jaħdem mingħajr l-użu ta' ilma addizzjonali, billi juża biss l-arja; |
| --- | --- |

(1)

‧Kundizzjonatur tal-arja‧ tfisser apparat li kapaċi jkessaħ jew isaħħan, jew it-tnejn, l-arja ta' ġewwa, billi juża ċiklu ta' kompressjoni tal-fwar xprunat minn kompressur elettriku wieħed jew aktar, inklużi kundizzjonaturi tal-arja li jipprovdu funzjonalitajiet addizzjonali bħad-deumidifikazzjoni, il-purifikazzjoni tal-arja, il-ventilazzjoni jew it-tisħin supplimentari tal-arja permezz ta' tisħin bir-reżistenza elettrika, kif ukoll apparat li jista' juża l-ilma (jew ilma kkondensat li jiġi ffurmat fuq in-naħa tal-evaporatur jew ilma miżjud esternament) għall-evaporazzjoni fuq il-kondensur, bil-kundizzjoni li l-apparat jista' wkoll jaħdem mingħajr l-użu ta' ilma addizzjonali, billi juża biss l-arja;

| (2) | ‧Kundizzjonatur tal-arja b'kanal doppju‧ tfisser 'kundizzjonatur tal-arja' li fih, waqt it-tkessiħ jew it-tisħin, l-arja li tiddaħħal fil-kondensur (jew l-evaporatur) hija introdotta mill-ambjent ta' barra lill-unità permezz ta' kanal u tintrema lejn l-ambjent ta' barra minn kanal ieħor, u li jitqiegħed għalkollox fl-ispazju li jrid jiġi kkundizzjonat, qrib ta' ħajt; |
| --- | --- |

(2)

‧Kundizzjonatur tal-arja b'kanal doppju‧ tfisser 'kundizzjonatur tal-arja' li fih, waqt it-tkessiħ jew it-tisħin, l-arja li tiddaħħal fil-kondensur (jew l-evaporatur) hija introdotta mill-ambjent ta' barra lill-unità permezz ta' kanal u tintrema lejn l-ambjent ta' barra minn kanal ieħor, u li jitqiegħed għalkollox fl-ispazju li jrid jiġi kkundizzjonat, qrib ta' ħajt;

| (3) | ‧Kundizzjonatur tal-arja b'kanal singolu‧ tfisser 'kundizzjonatur tal-arja' li fih, waqt it-tkessiħ jew .it-tisħin, il-kondensur (jew l-evaporatur) tiddaħħallu l-arja mill-ispazju li għandu l-unità fih u tintrema 'l barra minn dan l-istess spazju; |
| --- | --- |

(3)

‧Kundizzjonatur tal-arja b'kanal singolu‧ tfisser 'kundizzjonatur tal-arja' li fih, waqt it-tkessiħ jew .it-tisħin, il-kondensur (jew l-evaporatur) tiddaħħallu l-arja mill-ispazju li għandu l-unità fih u tintrema 'l barra minn dan l-istess spazju;

| (4) | ‧Kundizzjonatur tal-arja riversibbli‧ tfisser kundizzjonatur tal-arja li kapaċi ikessaħ kif ukoll isaħħan; |
| --- | --- |

(4)

‧Kundizzjonatur tal-arja riversibbli‧ tfisser kundizzjonatur tal-arja li kapaċi ikessaħ kif ukoll isaħħan;

| (5) | ‧Kundizzjonijiet nominali standard‧ tfisser il-kombinazzjoni tat-temperaturi ta' ġewwa (Tin) u ta' barra (Tj) li jiddeskrivu l-kundizzjonijiet operattivi meta jiġu stabbiliti l-kapaċità nominali, il-livell tal-qawwa akustika, ir-rata nominali tal-fluss tal-arja, il-proporzjon nominali tal-effiċjenza enerġetika (EERrated), u/jew il-koeffiċjent nominali tal-prestazzjoni (COPrated), kif deskritt fit-tabella 4; |
| --- | --- |

(5)

‧Kundizzjonijiet nominali standard‧ tfisser il-kombinazzjoni tat-temperaturi ta' ġewwa (Tin) u ta' barra (Tj) li jiddeskrivu l-kundizzjonijiet operattivi meta jiġu stabbiliti l-kapaċità nominali, il-livell tal-qawwa akustika, ir-rata nominali tal-fluss tal-arja, il-proporzjon nominali tal-effiċjenza enerġetika (EERrated), u/jew il-koeffiċjent nominali tal-prestazzjoni (COPrated), kif deskritt fit-tabella 4;

| (6) | ‧Kapaċità nominali‧ (Prated
  ) tfisser il-kapaċità tat-tkessiħ jew tat-tisħin taċ-ċiklu tal-kompressjoni tal-fwar tal-unità b'kundizzjonijiet nominali standard; |
| --- | --- |

(6)

‧Kapaċità nominali‧ (Prated
  ) tfisser il-kapaċità tat-tkessiħ jew tat-tisħin taċ-ċiklu tal-kompressjoni tal-fwar tal-unità b'kundizzjonijiet nominali standard;

| (7) | ‧Temperatura ta' ġewwa‧ (Tin) tfisser it-temperatura tal-arja ta' ġewwa b'termometru niexef [°C] (bl-umdità relattiva indikata mit-temperatura korrispondenti b'termometru umdu); |
| --- | --- |

(7)

‧Temperatura ta' ġewwa‧ (Tin) tfisser it-temperatura tal-arja ta' ġewwa b'termometru niexef [°C] (bl-umdità relattiva indikata mit-temperatura korrispondenti b'termometru umdu);

| (8) | ‧Temperatura ta' barra‧ (Tj) tfisser it-temperatura tal-arja ta' barra b'termometru niexef [°C] (bl-umdità relattiva indikata mit-temperatura korrispondenti b'termometru umdu); |
| --- | --- |

(8)

‧Temperatura ta' barra‧ (Tj) tfisser it-temperatura tal-arja ta' barra b'termometru niexef [°C] (bl-umdità relattiva indikata mit-temperatura korrispondenti b'termometru umdu);

| (9) | ‧Proporzjon nominali tal-effiċjenza enerġetika‧ (EER
  rated
  ) tfisser il-kapaċità ddikjarata għat-tkessiħ [kW] diviża bil-Qawwa nominali introdotta għat-tkessiħ [kW] ta' unità meta tkun qed tipprovdi t-tkessiħ f'kundizzjonijiet nominali standard; |
| --- | --- |

(9)

‧Proporzjon nominali tal-effiċjenza enerġetika‧ (EER
  rated
  ) tfisser il-kapaċità ddikjarata għat-tkessiħ [kW] diviża bil-Qawwa nominali introdotta għat-tkessiħ [kW] ta' unità meta tkun qed tipprovdi t-tkessiħ f'kundizzjonijiet nominali standard;

| (10) | ‧Koeffiċjent nominali tal-prestazzjoni‧ (COP
  rated
  ) tfisser il-kapaċità ddikjarata għat-tisħin [kW] diviża bil-Qawwa nominali introdotta għat-tisħin [kW] ta' unità meta tkun qed tipprovdi t-tisħin f'kundizzjonijiet nominali standard; |
| --- | --- |

(10)

‧Koeffiċjent nominali tal-prestazzjoni‧ (COP
  rated
  ) tfisser il-kapaċità ddikjarata għat-tisħin [kW] diviża bil-Qawwa nominali introdotta għat-tisħin [kW] ta' unità meta tkun qed tipprovdi t-tisħin f'kundizzjonijiet nominali standard;

| (11) | ‧Potenzjal għat-tisħin globali‧ (GWP) tfisser il-kejl ta' kemm 1 kg tar-refriġerant użat fiċ-ċiklu tal-kompressjoni tal-fwar huwa stmat li jikkontribwixxi għat-tisħin globali, espress f'ekwivalenti ta' kg ta' CO2 fuq medda ta' żmien ta' 100 sena.

  Il-valuri GWP ikkunsidrati se jkunu dawk stipulati fil-parti 2 tal-Anness 1 għar-Regolament (KE) Nru 842/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
   (2).

  Għal refriġeranti fluworinati, il-valuri GWP għandhom ikunu dawk ippubblikati fit-tielet rapport ta' valutazzjoni (TAR) adottat mill-Bord Intergovernattiv dwar it-Tibdil fil-Klima (2001 IPCC, Valuri GWP għal perjodu ta' mitt sena)
   (3).

  Għall-gassijiet mhux fluworinati, il-valuri GWP huma dawk ippubblikati fl-Ewwel Valutazzjoni tal-IPPC fuq perjodu ta' 100 sena
   (4).
  Il-valuri GWP għal taħlita ta' refriġeranti għandhom ikunu bbażati fuq il-formula stipulata fl-Anness I għar-Regolament Nru 842/2006.
  Għar-refriġeranti mhux inklużi fir-referenzi hawn fuq, għandu jintuża bħala referenza r-rapport għall-2010 tal-IPCC/UNEP dwar ir-Refriġerazzjoni, l-Ikkundizzjonar tal-Arja u l-Pompi tas-Sħana, maħruġ fi Frar 2011, jew verżjoni aktar ġdida. |
| --- | --- |

(11)

‧Potenzjal għat-tisħin globali‧ (GWP) tfisser il-kejl ta' kemm 1 kg tar-refriġerant użat fiċ-ċiklu tal-kompressjoni tal-fwar huwa stmat li jikkontribwixxi għat-tisħin globali, espress f'ekwivalenti ta' kg ta' CO2 fuq medda ta' żmien ta' 100 sena.

Il-valuri GWP ikkunsidrati se jkunu dawk stipulati fil-parti 2 tal-Anness 1 għar-Regolament (KE) Nru 842/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill
   (2).

Għal refriġeranti fluworinati, il-valuri GWP għandhom ikunu dawk ippubblikati fit-tielet rapport ta' valutazzjoni (TAR) adottat mill-Bord Intergovernattiv dwar it-Tibdil fil-Klima (2001 IPCC, Valuri GWP għal perjodu ta' mitt sena)
   (3).

Għall-gassijiet mhux fluworinati, il-valuri GWP huma dawk ippubblikati fl-Ewwel Valutazzjoni tal-IPPC fuq perjodu ta' 100 sena
   (4).

| (12) | ‧Modalità mitfija‧ tfisser kundizzjoni li fiha l-kundizzjonatur tal-arja jkun imqabbad mal-provvista tal-elettriku (il-mejn) imma ma jkun qed jipprovdi l-ebda funzjoni. Huma wkoll meqjusa bħala modalità mitfija dawk il-kundizzjonijiet li jipprovdu biss indikazzjoni ta' kundizzjoni ta' modalità mitfija, kif ukoll kundizzjonijiet maħsuba biex jiżguraw kompatibilità elettromanjetika skont id-Direttiva 2004/108/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill; |
| --- | --- |

(12)

‧Modalità mitfija‧ tfisser kundizzjoni li fiha l-kundizzjonatur tal-arja jkun imqabbad mal-provvista tal-elettriku (il-mejn) imma ma jkun qed jipprovdi l-ebda funzjoni. Huma wkoll meqjusa bħala modalità mitfija dawk il-kundizzjonijiet li jipprovdu biss indikazzjoni ta' kundizzjoni ta' modalità mitfija, kif ukoll kundizzjonijiet maħsuba biex jiżguraw kompatibilità elettromanjetika skont id-Direttiva 2004/108/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill;

| (13) | ‧Modalità standby‧ tfisser kundizzjoni li fiha l-apparat (kundizzjonatur tal-arja) jkun imqabbad mal-provvista tal-elettriku (il-mejn), jiddependi fuq l-enerġija introdotta mill-mejn biex jaħdem kif suppost u jipprovdi biss il-funzjonijiet li ġejjin, li jistgħu jippersistu għal żmien indefinit: funzjoni ta’ riattivazzjoni, inkella funzjoni ta’ riattivazzjoni u sempliċement indikazzjoni li din il-funzjoni reġgħet ġiet attivata, u/jew turija ta' informazzjoni jew qagħda; |
| --- | --- |

(13)

‧Modalità standby‧ tfisser kundizzjoni li fiha l-apparat (kundizzjonatur tal-arja) jkun imqabbad mal-provvista tal-elettriku (il-mejn), jiddependi fuq l-enerġija introdotta mill-mejn biex jaħdem kif suppost u jipprovdi biss il-funzjonijiet li ġejjin, li jistgħu jippersistu għal żmien indefinit: funzjoni ta’ riattivazzjoni, inkella funzjoni ta’ riattivazzjoni u sempliċement indikazzjoni li din il-funzjoni reġgħet ġiet attivata, u/jew turija ta' informazzjoni jew qagħda;

| (14) | ‧Funzjoni ta’ riattivazzjoni‧ tfisser funzjoni li tiffaċilita l-attivazzjoni ta’ modalitajiet oħra, inkluża l-modalità attiva, permezz ta’ swiċċ mill-bogħod, inklużi l-kontroll mill-bogħod, senser intern, tajmer għall-kundizzjoni li tipprovdi funzjonijiet addizzjonali, inkluża l-funzjoni ewlenija; |
| --- | --- |

(14)

‧Funzjoni ta’ riattivazzjoni‧ tfisser funzjoni li tiffaċilita l-attivazzjoni ta’ modalitajiet oħra, inkluża l-modalità attiva, permezz ta’ swiċċ mill-bogħod, inklużi l-kontroll mill-bogħod, senser intern, tajmer għall-kundizzjoni li tipprovdi funzjonijiet addizzjonali, inkluża l-funzjoni ewlenija;

| (15) | ‧Turija ta’ informazzjoni jew qagħda‧ tfisser funzjoni kontinwa li tipprovdi informazzjoni jew inkella li tindika l-qagħda tat-tagħmir fuq unità tal-wiri, inklużi arloġġi; |
| --- | --- |

(15)

‧Turija ta’ informazzjoni jew qagħda‧ tfisser funzjoni kontinwa li tipprovdi informazzjoni jew inkella li tindika l-qagħda tat-tagħmir fuq unità tal-wiri, inklużi arloġġi;

| (16) | ‧Livell tal-qawwa akustika‧ tfisser il-livell tal-qawwa akustika ippeżat bil-valur A [dB(A)] ġewwa u/jew barra mkejjel f'kundizzjonijiet nominali standard għat-tkessiħ (jew għat-tisħin, jekk il-prodott m'għandux funzjoni ta' tkessiħ); |
| --- | --- |

(16)

‧Livell tal-qawwa akustika‧ tfisser il-livell tal-qawwa akustika ippeżat bil-valur A [dB(A)] ġewwa u/jew barra mkejjel f'kundizzjonijiet nominali standard għat-tkessiħ (jew għat-tisħin, jekk il-prodott m'għandux funzjoni ta' tkessiħ);

| (17) | “Kundizzjonijiet tad-disinn ta' referenza” tfisser il-kombinazzjoni ta' rekwiżiti għat-temperatura ta' disinn ta' referenza, it-temperatura bivalenti massima u t-temperatura limitu massima tat-tħaddim kif deskritt fit-Tabella 5 |
| --- | --- |

(17)

“Kundizzjonijiet tad-disinn ta' referenza” tfisser il-kombinazzjoni ta' rekwiżiti għat-temperatura ta' disinn ta' referenza, it-temperatura bivalenti massima u t-temperatura limitu massima tat-tħaddim kif deskritt fit-Tabella 5

| (18) | “Temperatura tad-disinn ta' referenza” tfisser it-temperatura ta' barra [°C] jew għat-tkessiħ (Tdesignc) jew għat-tisħin (Tdesignh) kif deskritt fit-Tabella 3, li fiha l-proporzjon tat-tagħbija parzjali jkun ugwali għal 1, u li tvarja skont l-istaġun deżinjat tat-tkessiħ jew tat-tisħin; Ara wkoll l-ispjegazzjoni tal-kunċett pprovduta fl-Anness A; |
| --- | --- |

(18)

“Temperatura tad-disinn ta' referenza” tfisser it-temperatura ta' barra [°C] jew għat-tkessiħ (Tdesignc) jew għat-tisħin (Tdesignh) kif deskritt fit-Tabella 3, li fiha l-proporzjon tat-tagħbija parzjali jkun ugwali għal 1, u li tvarja skont l-istaġun deżinjat tat-tkessiħ jew tat-tisħin; Ara wkoll l-ispjegazzjoni tal-kunċett pprovduta fl-Anness A;

| (19) | ‧Proporzjon tat-tagħbija parzjali‧ (pl(Tj)) tfisser it-temperatura ta' barra nieqes 16°C, diviża bit-temperatura ta' disinn ta' referenza nieqes 16°C, għat-tkessiħ jew għat-tisħin; |
| --- | --- |

(19)

‧Proporzjon tat-tagħbija parzjali‧ (pl(Tj)) tfisser it-temperatura ta' barra nieqes 16°C, diviża bit-temperatura ta' disinn ta' referenza nieqes 16°C, għat-tkessiħ jew għat-tisħin;

| (20) | ‧Staġun‧ tfisser wieħed minn erba' settijiet ta' kundizzjonijiet ambjentali (disponibbli għal erba' staġuni: staġun wieħed tat-tkessiħ, tliet staġuni tat-tisħin: medju / aktar kiesaħ / aktar sħun) li jiddeskrivu għal kull medda ta' temperatura l-kombinazzjoni ta' temperaturi ta' barra u l-għadd ta' sigħat li fihom jokkorru dawn it-temperaturi kull staġun u li għalihom l-unità titqies adattata; |
| --- | --- |

(20)

‧Staġun‧ tfisser wieħed minn erba' settijiet ta' kundizzjonijiet ambjentali (disponibbli għal erba' staġuni: staġun wieħed tat-tkessiħ, tliet staġuni tat-tisħin: medju / aktar kiesaħ / aktar sħun) li jiddeskrivu għal kull medda ta' temperatura l-kombinazzjoni ta' temperaturi ta' barra u l-għadd ta' sigħat li fihom jokkorru dawn it-temperaturi kull staġun u li għalihom l-unità titqies adattata;

| (21) | ‧Medda ta' temperatura‧ (b'indiċi j) tfisser kumbinazzjoni ta' temperatura ta' barra (Tj) u sigħat tal-medda ta' temperatura (hj), kif deskritt fit- tabella 7; |
| --- | --- |

(21)

‧Medda ta' temperatura‧ (b'indiċi j) tfisser kumbinazzjoni ta' temperatura ta' barra (Tj) u sigħat tal-medda ta' temperatura (hj), kif deskritt fit- tabella 7;

| (22) | ‧Sigħat tal-medda ta' temperatura‧ tfisser is-sigħat kull staġun (hj) li fihom tokkorri t-temperatura ta' barra għal kull medda ta' temperatura, kif deskritt fit-tabella 7; |
| --- | --- |

(22)

‧Sigħat tal-medda ta' temperatura‧ tfisser is-sigħat kull staġun (hj) li fihom tokkorri t-temperatura ta' barra għal kull medda ta' temperatura, kif deskritt fit-tabella 7;

| (23) | ‧Proporzjon staġonali tal-effiċjenza enerġetika‧ (SEER) huwa l-proporzjon kumplessiv tal-effiċjenza enerġetika tal-unità, rappreżentattiv tal-istaġun sħiħ tat-tkessiħ, ikkalkulat bħala d-Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ diviża bil-Konsum tal-elettriku annwali għat-tkessiħ; |
| --- | --- |

(23)

‧Proporzjon staġonali tal-effiċjenza enerġetika‧ (SEER) huwa l-proporzjon kumplessiv tal-effiċjenza enerġetika tal-unità, rappreżentattiv tal-istaġun sħiħ tat-tkessiħ, ikkalkulat bħala d-Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ diviża bil-Konsum tal-elettriku annwali għat-tkessiħ;

| (24) | ‧Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ‧ (QC
  ) tfisser id-domanda ta' referenza tat-tkessiħ [kWh/a] li għandha tintuża bħala bażi għall-ikkalkular tas-SEER u kkalkulata bħala l-prodott tat-tagħbija tad-disinn għat-tkessiħ (Pdesignc) u s-sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tkessiħ (HCE
  ); |
| --- | --- |

(24)

‧Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ‧ (QC
  ) tfisser id-domanda ta' referenza tat-tkessiħ [kWh/a] li għandha tintuża bħala bażi għall-ikkalkular tas-SEER u kkalkulata bħala l-prodott tat-tagħbija tad-disinn għat-tkessiħ (Pdesignc) u s-sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tkessiħ (HCE
  );

| (25) | ‧Sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tkessiħ‧ (HCE
  ) tfisser l-għadd annwali assunt ta' sigħat [hrs/a] li l-unità trid tipprovdi lit-tagħbija tad-disinn għat-tkessiħ (Pdesignc) sabiex tissodisfa d-Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ, kif deskritt fit-tabella 8; |
| --- | --- |

(25)

‧Sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tkessiħ‧ (HCE
  ) tfisser l-għadd annwali assunt ta' sigħat [hrs/a] li l-unità trid tipprovdi lit-tagħbija tad-disinn għat-tkessiħ (Pdesignc) sabiex tissodisfa d-Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ, kif deskritt fit-tabella 8;

| (26) | “Konsum annwali tal-elettriku għat-tkessiħ” (QCE
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kWh/a] meħtieġ biex tintlaħaq id-Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ u li tiġi kkalkulata bid-Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ diviża bil-proporzjon tal-effiċjenza enerġetika fil-modalità attiva (SEERon) u l-konsum tal-elettriku tal-unità għall-modalitajiet termostat mitfi, standby, mitfi u ħiter tal-kisi tal-krank waqt l-istaġun tat-tkessiħ; |
| --- | --- |

(26)

“Konsum annwali tal-elettriku għat-tkessiħ” (QCE
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kWh/a] meħtieġ biex tintlaħaq id-Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ u li tiġi kkalkulata bid-Domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ diviża bil-proporzjon tal-effiċjenza enerġetika fil-modalità attiva (SEERon) u l-konsum tal-elettriku tal-unità għall-modalitajiet termostat mitfi, standby, mitfi u ħiter tal-kisi tal-krank waqt l-istaġun tat-tkessiħ;

| (27) | “Proporzjon staġonali tal-effiċjenza enerġetika fil-modalità attiva” (SEERon) tfisser il-proporzjon medju tal-effiċjenza enerġetika tal-unità f'modalità attiva għall-funzjoni tat-tkessiħ, stabbilit mit-tagħbija parzjali u l-proporzjon tal-effiċjenza enerġetika għall-medda ta' temperatura (EERbin(Tj)) u ppeżat bis-sigħat tal-medda li tulhom isseħħ il-kundizzjoni ta' din il-medda; |
| --- | --- |

(27)

“Proporzjon staġonali tal-effiċjenza enerġetika fil-modalità attiva” (SEERon) tfisser il-proporzjon medju tal-effiċjenza enerġetika tal-unità f'modalità attiva għall-funzjoni tat-tkessiħ, stabbilit mit-tagħbija parzjali u l-proporzjon tal-effiċjenza enerġetika għall-medda ta' temperatura (EERbin(Tj)) u ppeżat bis-sigħat tal-medda li tulhom isseħħ il-kundizzjoni ta' din il-medda;

| (28) | ‧Tagħbija parzjali‧ tfisser it-tagħbija tat-tkessiħ (Pc(Tj)) jew it-tagħbija tat-tisħin (Ph(Tj)) [kW] f'temperatura ta' barra speċifika Tj, ikkalkulata bħala t-tagħbija tad-disinn mmultiplikata bil-proporzjon tat-tagħbija parzjali; |
| --- | --- |

(28)

‧Tagħbija parzjali‧ tfisser it-tagħbija tat-tkessiħ (Pc(Tj)) jew it-tagħbija tat-tisħin (Ph(Tj)) [kW] f'temperatura ta' barra speċifika Tj, ikkalkulata bħala t-tagħbija tad-disinn mmultiplikata bil-proporzjon tat-tagħbija parzjali;

| (29) | ‧Proporzjon tal-effiċjenza enerġetika speċifiku għal medda ta' temperatura‧ (EERbin(Tj)) tfisser il-propozjon tal-prestazzjoni speċifiku għal kull medda ta' temperatura j b'temperatura ta' barra Tj fi staġun, derivat mit-tagħbija parzjali, il-kapaċità ddikjarata u l-proporzjon iddikjarat tal-prestazzjoni (EERd(Tj)) għal meded (j) speċifiċi u kkalkulat għal meded oħra permezz ta' inter/estrapolazzjoni, ikkoreġġut bil-koeffiċjent tad-degradazzjoni fejn meħtieġ; |
| --- | --- |

(29)

‧Proporzjon tal-effiċjenza enerġetika speċifiku għal medda ta' temperatura‧ (EERbin(Tj)) tfisser il-propozjon tal-prestazzjoni speċifiku għal kull medda ta' temperatura j b'temperatura ta' barra Tj fi staġun, derivat mit-tagħbija parzjali, il-kapaċità ddikjarata u l-proporzjon iddikjarat tal-prestazzjoni (EERd(Tj)) għal meded (j) speċifiċi u kkalkulat għal meded oħra permezz ta' inter/estrapolazzjoni, ikkoreġġut bil-koeffiċjent tad-degradazzjoni fejn meħtieġ;

| (30) | ‧Koeffiċjent staġonali tal-prestazzjoni‧ (SCOP) huwa l-koeffiċjent kumplessiv tal-prestazzjoni tal-unità, rappreżentattiv għall-istaġun sħiħ tat-tisħin deżinjat (il-valur tal-SCOP jappartjeni għal staġun tat-tisħin deżinjat), ikkalkulat bħala d-Domanda annwali ta' referenza tat-tisħin diviża bil-Konsum tal-elettriku annwali għat-tisħin; |
| --- | --- |

(30)

‧Koeffiċjent staġonali tal-prestazzjoni‧ (SCOP) huwa l-koeffiċjent kumplessiv tal-prestazzjoni tal-unità, rappreżentattiv għall-istaġun sħiħ tat-tisħin deżinjat (il-valur tal-SCOP jappartjeni għal staġun tat-tisħin deżinjat), ikkalkulat bħala d-Domanda annwali ta' referenza tat-tisħin diviża bil-Konsum tal-elettriku annwali għat-tisħin;

| (31) | ‧Domanda annwali ta' referenza tat-tisħin‧ (QH
  ) tfisser id-domanda ta' referenza tat-tisħin [kWh/a], li tappartjeni għal staġun tat-tisħin deżinjat, li għandha tintuża bħala bażi għall-ikkalkular tal-iSCOP u kkalkulata bħala l-prodott tat-tagħbija tad-disinn għat-tisħin (Pdesignh) u s-sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tisħin staġonali (HHE
  ); |
| --- | --- |

(31)

‧Domanda annwali ta' referenza tat-tisħin‧ (QH
  ) tfisser id-domanda ta' referenza tat-tisħin [kWh/a], li tappartjeni għal staġun tat-tisħin deżinjat, li għandha tintuża bħala bażi għall-ikkalkular tal-iSCOP u kkalkulata bħala l-prodott tat-tagħbija tad-disinn għat-tisħin (Pdesignh) u s-sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tisħin staġonali (HHE
  );

| (32) | ‧Sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tisħin‧ (HHE
  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat assunt [hrs/a] li fihom l-unità trid tipprovdi t-tagħbija tad-disinn għat-tisħin (Pdesignh) sabiex tissodisfa d-Domanda annwali ta' referenza tat-tisħin, kif deskritt fit-tabella 8; |
| --- | --- |

(32)

‧Sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tisħin‧ (HHE
  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat assunt [hrs/a] li fihom l-unità trid tipprovdi t-tagħbija tad-disinn għat-tisħin (Pdesignh) sabiex tissodisfa d-Domanda annwali ta' referenza tat-tisħin, kif deskritt fit-tabella 8;

| (33) | ‧Konsum annwali tal-elettriku għat-tisħin‧ (QHE
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kWh/a] meħtieġ biex jissodisfa d-Domanda ta' referenza annwali tat-tisħin indikata u li jappartjeni għal staġun tat-tisħin deżinjat; u jiġi kkalkulat bħala d-Domanda annwali ta' referenza tat-tisħin diviża bil-koeffiċjent tal-prestazzjoni fil-modalità attiva (SCOPon) u l-konsum tal-elettriku tal-unità għall-modalitajiet termostat mitfi, standby, mitfi u ħiter tal-kisi tal-krank waqt l-istaġun tat-tisħin; |
| --- | --- |

(33)

‧Konsum annwali tal-elettriku għat-tisħin‧ (QHE
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kWh/a] meħtieġ biex jissodisfa d-Domanda ta' referenza annwali tat-tisħin indikata u li jappartjeni għal staġun tat-tisħin deżinjat; u jiġi kkalkulat bħala d-Domanda annwali ta' referenza tat-tisħin diviża bil-koeffiċjent tal-prestazzjoni fil-modalità attiva (SCOPon) u l-konsum tal-elettriku tal-unità għall-modalitajiet termostat mitfi, standby, mitfi u ħiter tal-kisi tal-krank waqt l-istaġun tat-tisħin;

| (34) | ‧Koeffiċjent staġonali tal-prestazzjoni fil-modalità attiva‧ (SCOPon) tfisser il-koeffiċjent medju tal-prestazzjoni tal-unità f'modalità attiva għall-istaġun tat-tisħin deżinjat, magħmul mit-tagħbija parzjali, il-kapaċità tat-tisħin elettriku ta' emerġenza (fejn meħtieġ), u l-koeffiċjenti tal-prestazzjoni speċifiċi għall-medda ta' temperatura (COPbin(Tj) u ppeżat bis-sigħat tal-medda li tulhom isseħħ il-kundizzjoni tal-medda; |
| --- | --- |

(34)

‧Koeffiċjent staġonali tal-prestazzjoni fil-modalità attiva‧ (SCOPon) tfisser il-koeffiċjent medju tal-prestazzjoni tal-unità f'modalità attiva għall-istaġun tat-tisħin deżinjat, magħmul mit-tagħbija parzjali, il-kapaċità tat-tisħin elettriku ta' emerġenza (fejn meħtieġ), u l-koeffiċjenti tal-prestazzjoni speċifiċi għall-medda ta' temperatura (COPbin(Tj) u ppeżat bis-sigħat tal-medda li tulhom isseħħ il-kundizzjoni tal-medda;

| (35) | “Kapaċità tat-tisħin elettriku ta' emerġenza” (elbu(Tj)) hija l-kapaċità ta' tisħin [kW] ta' ħiter elettriku ta' emerġenza reali jew assunt b'COP ta' 1 li jissupplimenta l-kapaċità ddikjarata għat-tisħin (Pdh(Tj)) sabiex tintlaħaq it-tagħbija parzjali għat-tisħin (Ph(Tj)) f'każ li Pdh(Tj) hija inqas minn Ph(Tj), għat-temperatura ta' barra (Tj); |
| --- | --- |

(35)

“Kapaċità tat-tisħin elettriku ta' emerġenza” (elbu(Tj)) hija l-kapaċità ta' tisħin [kW] ta' ħiter elettriku ta' emerġenza reali jew assunt b'COP ta' 1 li jissupplimenta l-kapaċità ddikjarata għat-tisħin (Pdh(Tj)) sabiex tintlaħaq it-tagħbija parzjali għat-tisħin (Ph(Tj)) f'każ li Pdh(Tj) hija inqas minn Ph(Tj), għat-temperatura ta' barra (Tj);

| (36) | “Koeffiċjent tal-prestazzjoni speċifiku għall-medda ta' temperatura” (COPbin(Tj)) tfisser il-koeffiċjent tal-prestazzjoni speċifiku għal kull medda ta' temperatura j b'temperatura ta' barra Tj fi staġun, derivat mit-tagħbija parzjali, il-kapaċità ddikjarata u l-koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni (COPd(Tj)) għal meded (j) speċifikati u kkalkulat għal meded oħra permezz ta' inter/estrapolazzjoni, ikkoreġġut bil-koeffiċjent tad-degradazzjoni fejn meħtieġ; |
| --- | --- |

(36)

“Koeffiċjent tal-prestazzjoni speċifiku għall-medda ta' temperatura” (COPbin(Tj)) tfisser il-koeffiċjent tal-prestazzjoni speċifiku għal kull medda ta' temperatura j b'temperatura ta' barra Tj fi staġun, derivat mit-tagħbija parzjali, il-kapaċità ddikjarata u l-koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni (COPd(Tj)) għal meded (j) speċifikati u kkalkulat għal meded oħra permezz ta' inter/estrapolazzjoni, ikkoreġġut bil-koeffiċjent tad-degradazzjoni fejn meħtieġ;

| (37) | ‧Kapaċità ddikjarata‧ [kW] tfisser il-kapaċità taċ-ċiklu tal-kompressjoni tal-fwar tal-unità għat-tkessiħ (Pdc(Tj)) jew għat-tisħin (Pdh(Tj)), li tappartjeni għal temperatura ta' barra Tj u temperatura ta' ġewwa (Tin), kif iddikjarat mill-manifattur; |
| --- | --- |

(37)

‧Kapaċità ddikjarata‧ [kW] tfisser il-kapaċità taċ-ċiklu tal-kompressjoni tal-fwar tal-unità għat-tkessiħ (Pdc(Tj)) jew għat-tisħin (Pdh(Tj)), li tappartjeni għal temperatura ta' barra Tj u temperatura ta' ġewwa (Tin), kif iddikjarat mill-manifattur;

| (38) | ‧Kontroll tal-kapaċità‧ tfisser l-abilità tal-unità li tbiddel il-kapaċità tagħha billi tbiddel ir-rata tal-fluss volumetriku. L-unitajiet għandhom jiġu indikati bħala ‧fissi‧ jekk l-unità ma tistax tbiddel ir-rata tal-fluss volumetriku tagħha, ‧fi stadji‧ jekk ir-rata tal-fluss volumetriku tinbidel jew tvarja f'sensiela ta' mhux aktar minn żewġ stadji, jew 'varjabbli' jekk ir-rata tal-fluss volumetriku tinbidel jew tvarja f'sensiela ta' tliet stadji jew aktar; |
| --- | --- |

(38)

‧Kontroll tal-kapaċità‧ tfisser l-abilità tal-unità li tbiddel il-kapaċità tagħha billi tbiddel ir-rata tal-fluss volumetriku. L-unitajiet għandhom jiġu indikati bħala ‧fissi‧ jekk l-unità ma tistax tbiddel ir-rata tal-fluss volumetriku tagħha, ‧fi stadji‧ jekk ir-rata tal-fluss volumetriku tinbidel jew tvarja f'sensiela ta' mhux aktar minn żewġ stadji, jew 'varjabbli' jekk ir-rata tal-fluss volumetriku tinbidel jew tvarja f'sensiela ta' tliet stadji jew aktar;

| (39) | ‧Funzjoni‧ tfisser l-indikazzjoni ta' jekk unità għandhiex il-kapaċità ta' tkessiħ tal-arja ta' ġewwa, tisħin tal-arja ta' ġewwa jew it-tnejn; |
| --- | --- |

(39)

‧Funzjoni‧ tfisser l-indikazzjoni ta' jekk unità għandhiex il-kapaċità ta' tkessiħ tal-arja ta' ġewwa, tisħin tal-arja ta' ġewwa jew it-tnejn;

| (40) | ‧Tagħbija tad-disinn‧ tfisser it-tagħbija tat-tkessiħ iddikjarata (Pdesignc) u/jew it-tagħbija tat-tisħin iddikjarata (Pdesignh) [kW] fit-temperatura ta' disinn ta' referenza, fejn






  a. | għall-modalità tat-tkessiħ, Pdesignc hija ugwali għall-kapaċità ddikjarata għat-tkessiħ għal Tj ugwali għal Tdesignc; |
| --- | --- | --- |

(40)

‧Tagħbija tad-disinn‧ tfisser it-tagħbija tat-tkessiħ iddikjarata (Pdesignc) u/jew it-tagħbija tat-tisħin iddikjarata (Pdesignh) [kW] fit-temperatura ta' disinn ta' referenza, fejn

a.

għall-modalità tat-tkessiħ, Pdesignc hija ugwali għall-kapaċità ddikjarata għat-tkessiħ għal Tj ugwali għal Tdesignc;

| b. | għall-modalità tat-tisħin, Pdesignh hija ugwali għat-tagħbija parzjali għal Tj ugwali għal Tdesignh; |
| --- | --- |

b.

għall-modalità tat-tisħin, Pdesignh hija ugwali għat-tagħbija parzjali għal Tj ugwali għal Tdesignh;

| (41) | “Proporzjon iddikjarat tal-effiċjenza enerġetika” (EERd(Tj)) tfisser il-proporzjon tal-effiċjenza enerġetika għal għadd limitat ta' meded ta' temperatura (j) speċifikati b'temperatura ta' barra (Tj), kif iddikjarat mill-manifattur; |
| --- | --- |

(41)

“Proporzjon iddikjarat tal-effiċjenza enerġetika” (EERd(Tj)) tfisser il-proporzjon tal-effiċjenza enerġetika għal għadd limitat ta' meded ta' temperatura (j) speċifikati b'temperatura ta' barra (Tj), kif iddikjarat mill-manifattur;

| (42) | “Koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni” (COPd(Tj)) tfisser il-koeffiċjent tal-prestazzjoni għal għadd limitat ta' meded ta' temperatura (j) speċifikati b'temperatura ta' barra (Tj), kif iddikjarat mill-manifattur; |
| --- | --- |

(42)

“Koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni” (COPd(Tj)) tfisser il-koeffiċjent tal-prestazzjoni għal għadd limitat ta' meded ta' temperatura (j) speċifikati b'temperatura ta' barra (Tj), kif iddikjarat mill-manifattur;

| (43) | ‧Temperatura bivalenti‧ (Tbiv) tfisser it-temperatura ta' barra (Tj) [°C] iddikjarata mill-manifattur għat-tisħin, li fiha, il-kapaċità ddikjarata hija ugwali għat-tagħbija parzjali u li taħtha l-kapaċità ddikjarata trid tkun supplimentata minn kapaċità ta' ħiter tal-elettriku ta' emerġenza sabiex tintlaħaq it-tagħbija parzjali għat-tisħin; |
| --- | --- |

(43)

‧Temperatura bivalenti‧ (Tbiv) tfisser it-temperatura ta' barra (Tj) [°C] iddikjarata mill-manifattur għat-tisħin, li fiha, il-kapaċità ddikjarata hija ugwali għat-tagħbija parzjali u li taħtha l-kapaċità ddikjarata trid tkun supplimentata minn kapaċità ta' ħiter tal-elettriku ta' emerġenza sabiex tintlaħaq it-tagħbija parzjali għat-tisħin;

| (44) | ‧Temperatura limitu tat-tħaddim‧ (Tol) tfisser it-temperatura ta' barra [°C] ddikjarata mill-manifattur għat-tisħin, li taħtha l-kundizzjonatur tal-arja ma jkun jista' jwassal ebda kapaċità tat-tisħin. Taħt din it-temperatura, il-kapaċità ddikjarata hija ugwali għal żero; |
| --- | --- |

(44)

‧Temperatura limitu tat-tħaddim‧ (Tol) tfisser it-temperatura ta' barra [°C] ddikjarata mill-manifattur għat-tisħin, li taħtha l-kundizzjonatur tal-arja ma jkun jista' jwassal ebda kapaċità tat-tisħin. Taħt din it-temperatura, il-kapaċità ddikjarata hija ugwali għal żero;

| (45) | ‧Kapaċità tal-intervall ċikliku‧ [kW] hija l-medja (ppeżata bil-ħin) tal-kapaċità ddikjarata tul l-intervall tat-test ċikliku għat-tkessiħ (Pcycc) jew għat-tisħin (Pcych); |
| --- | --- |

(45)

‧Kapaċità tal-intervall ċikliku‧ [kW] hija l-medja (ppeżata bil-ħin) tal-kapaċità ddikjarata tul l-intervall tat-test ċikliku għat-tkessiħ (Pcycc) jew għat-tisħin (Pcych);

| (46) | ‧Effiċjenza tal-intervall ċikliku għat-tkessiħ‧ (EERcyc) huwa l-proporzjon medju tal-effiċjenza enerġetika tul l-intervall tat-test ċikliku (il-kompressur jinxtgħel u jintefa), ikkalkulat bħala l-kapaċità integrata tat-tkessiħ fuq l-intervall [kWh] diviża bil-qawwa tal-elettriku integrata introdotta fuq dak l-istess intervall [kWh]; |
| --- | --- |

(46)

‧Effiċjenza tal-intervall ċikliku għat-tkessiħ‧ (EERcyc) huwa l-proporzjon medju tal-effiċjenza enerġetika tul l-intervall tat-test ċikliku (il-kompressur jinxtgħel u jintefa), ikkalkulat bħala l-kapaċità integrata tat-tkessiħ fuq l-intervall [kWh] diviża bil-qawwa tal-elettriku integrata introdotta fuq dak l-istess intervall [kWh];

| (47) | ‧Effiċjenza tal-intervall ċikliku għat-tisħin‧ (COPcyc) hija l-koeffiċjent medju tal-prestazzjoni fuq l-intervall tat-test ċikliku (il-kompressur jinxtgħel u jintefa), ikkalkulat bħala l-kapaċità integrata tat-tisħin fuq l-intervall [kWh] diviża bil-qawwa tal-elettriku integrata introdotta fuq dak l-istess intervall [kWh]; |
| --- | --- |

(47)

‧Effiċjenza tal-intervall ċikliku għat-tisħin‧ (COPcyc) hija l-koeffiċjent medju tal-prestazzjoni fuq l-intervall tat-test ċikliku (il-kompressur jinxtgħel u jintefa), ikkalkulat bħala l-kapaċità integrata tat-tisħin fuq l-intervall [kWh] diviża bil-qawwa tal-elettriku integrata introdotta fuq dak l-istess intervall [kWh];

| (48) | ‧Koeffiċjent tad-degradazzjoni‧ huwa l-kejl tal-effiċjenza mitlufa miħabba ċ-ċikli (il-kompressur jinxtgħel/jintefa fil-modalità attiva) stabbilit għat-tkessiħ (Cdc), it-tisħin (Cdh) jew magħżul bħala valur assenjat ta' 0.25; |
| --- | --- |

(48)

‧Koeffiċjent tad-degradazzjoni‧ huwa l-kejl tal-effiċjenza mitlufa miħabba ċ-ċikli (il-kompressur jinxtgħel/jintefa fil-modalità attiva) stabbilit għat-tkessiħ (Cdc), it-tisħin (Cdh) jew magħżul bħala valur assenjat ta' 0.25;

| (49) | ‧Modalità attiva‧ tfisser il-modalità li tikkorispondi għas-sigħat b'tagħbija ta' tkessiħ jew tisħin tal-bini u li biha tiġi attivata l-funzjoni tat-tkessiħ u t-tisħin tal-unità. Din il-kundizzjoni tista' tinvolvi ċikli mixgħula/mitfija tal-unità sabiex tilħaq jew iżżomm temperatura meħtieġa tal-arja ta' ġewwa; |
| --- | --- |

(49)

‧Modalità attiva‧ tfisser il-modalità li tikkorispondi għas-sigħat b'tagħbija ta' tkessiħ jew tisħin tal-bini u li biha tiġi attivata l-funzjoni tat-tkessiħ u t-tisħin tal-unità. Din il-kundizzjoni tista' tinvolvi ċikli mixgħula/mitfija tal-unità sabiex tilħaq jew iżżomm temperatura meħtieġa tal-arja ta' ġewwa;

| (50) | ‧Modalità termostat mitfi‧ tfisser modalità li tikkorrispondi għas-sigħat mingħajr tagħbija ta' tkessiħ jew tisħin fejn il-funzjoni tat-tkessiħ jew tat-tisħin tal-unità tkun mixgħula iżda l-unità ma tkunx operattiva billi m'hemmx tagħbija tat-tkessiħ jew tat-tisħin. Din il-kundizzjoni hija għalhekk relatata mat-temperaturi ta' barra u mhux mat-tagħbijiet ta' ġewwa. Iċ-ċikli mixgħul / mitfi fil-modalità attiva mhumiex meqjusa bħala termostat mitfi; |
| --- | --- |

(50)

‧Modalità termostat mitfi‧ tfisser modalità li tikkorrispondi għas-sigħat mingħajr tagħbija ta' tkessiħ jew tisħin fejn il-funzjoni tat-tkessiħ jew tat-tisħin tal-unità tkun mixgħula iżda l-unità ma tkunx operattiva billi m'hemmx tagħbija tat-tkessiħ jew tat-tisħin. Din il-kundizzjoni hija għalhekk relatata mat-temperaturi ta' barra u mhux mat-tagħbijiet ta' ġewwa. Iċ-ċikli mixgħul / mitfi fil-modalità attiva mhumiex meqjusa bħala termostat mitfi;

| (51) | ‧Modalità tal-ħiter tal-kisi tal-krank attivat‧ tfisser kundizzjoni fejn l-unità tkun attivat apparat tat-tisħin sabiex jiġi evitat li r-refriġerant jgħaddi għal ġol-kompressur sabiex tiġi limitata l-konċentrazzjoni tar-refriġerant fiż-żejt malli jiġi attivat il-kompressur; |
| --- | --- |

(51)

‧Modalità tal-ħiter tal-kisi tal-krank attivat‧ tfisser kundizzjoni fejn l-unità tkun attivat apparat tat-tisħin sabiex jiġi evitat li r-refriġerant jgħaddi għal ġol-kompressur sabiex tiġi limitata l-konċentrazzjoni tar-refriġerant fiż-żejt malli jiġi attivat il-kompressur;

| (52) | ‧Konsum tal-elettriku bil-modalità termostat mitfi‧ (PTO
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kW] ta' unità waqt il-modalità termostat mitfi; |
| --- | --- |

(52)

‧Konsum tal-elettriku bil-modalità termostat mitfi‧ (PTO
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kW] ta' unità waqt il-modalità termostat mitfi;

| (53) | ‧Konsum tal-elettriku bil-modalità standby‧ (PSB
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kW] ta' unità waqt il-modalità standby; |
| --- | --- |

(53)

‧Konsum tal-elettriku bil-modalità standby‧ (PSB
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kW] ta' unità waqt il-modalità standby;

| (54) | ‧Konsum tal-elettriku bil-modalità mitfija‧ (P
  OFF

  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kW] ta' unità waqt il-modalità mitfija; |
| --- | --- |

(54)

‧Konsum tal-elettriku bil-modalità mitfija‧ (P
  OFF

  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kW] ta' unità waqt il-modalità mitfija;

| (55) | ‧Konsum tal-qawwa tal-elettriku bil-modalità tal-ħiter tal-kisi tal-krank attivat‧ (PCK
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kW] ta' unità waqt il-modalità tal-ħiter tal-kisi tal-krank attivat; |
| --- | --- |

(55)

‧Konsum tal-qawwa tal-elettriku bil-modalità tal-ħiter tal-kisi tal-krank attivat‧ (PCK
  ) tfisser il-konsum tal-elettriku [kW] ta' unità waqt il-modalità tal-ħiter tal-kisi tal-krank attivat;

| (56) | ‧Sigħat ta' tħaddim bil-modalità termostat mitfi‧ (H
  TO

  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat [hrs/a] li l-unità titqies li qiegħda fil-modalità termostat mitfi, li l-valur tiegħu jiddependi mill-istaġun u l-funzjoni deżinjati; |
| --- | --- |

(56)

‧Sigħat ta' tħaddim bil-modalità termostat mitfi‧ (H
  TO

  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat [hrs/a] li l-unità titqies li qiegħda fil-modalità termostat mitfi, li l-valur tiegħu jiddependi mill-istaġun u l-funzjoni deżinjati;

| (57) | ‧Sigħat ta' tħaddim bil-modalità standby‧ (HSB
  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat [hrs/a] li l-unità titqies li qiegħda fil-modalità standby, li l-valur tiegħu jiddependi mill-istaġun u l-funzjoni deżinjati; |
| --- | --- |

(57)

‧Sigħat ta' tħaddim bil-modalità standby‧ (HSB
  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat [hrs/a] li l-unità titqies li qiegħda fil-modalità standby, li l-valur tiegħu jiddependi mill-istaġun u l-funzjoni deżinjati;

| (58) | ‧Sigħat ta' tħaddim bil-modalità mitfija‧ (HOFF
  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat [hrs/a] li l-unità titqies li qiegħda fil-modalità mitfija, li l-valur tiegħu jiddependi mill-istaġun u l-funzjoni deżinjati; |
| --- | --- |

(58)

‧Sigħat ta' tħaddim bil-modalità mitfija‧ (HOFF
  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat [hrs/a] li l-unità titqies li qiegħda fil-modalità mitfija, li l-valur tiegħu jiddependi mill-istaġun u l-funzjoni deżinjati;

| (59) | ‧Sigħat ta' tħaddim bil-modalità ħiter tal-kisi tal-krank‧ (HCK
  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat [hrs/a] li l-unità titqies li qiegħda fil-modalità ħiter tal-kisi tal-krank attivat, li l-valur tiegħu jiddependi mill-istaġun u l-funzjoni deżinjati; |
| --- | --- |

(59)

‧Sigħat ta' tħaddim bil-modalità ħiter tal-kisi tal-krank‧ (HCK
  ) tfisser l-għadd annwali ta' sigħat [hrs/a] li l-unità titqies li qiegħda fil-modalità ħiter tal-kisi tal-krank attivat, li l-valur tiegħu jiddependi mill-istaġun u l-funzjoni deżinjati;

| (60) | ‧Fluss nominali tal-arja‧ tfisser ir-rata tal-fluss tal-arja [m3/h] imkejla mal-iżbokk tal-arja ta' unitajiet ta' barra u/jew ta' ġewwa (jekk applikabbli) ta' kundizzjonaturi tal-arja b'kundizzjonijiet nominali standard għat-tkessiħ (jew għat-tisħin, jekk il-prodott ma jkollux funzjoni ta' tkessiħ); |
| --- | --- |

(60)

‧Fluss nominali tal-arja‧ tfisser ir-rata tal-fluss tal-arja [m3/h] imkejla mal-iżbokk tal-arja ta' unitajiet ta' barra u/jew ta' ġewwa (jekk applikabbli) ta' kundizzjonaturi tal-arja b'kundizzjonijiet nominali standard għat-tkessiħ (jew għat-tisħin, jekk il-prodott ma jkollux funzjoni ta' tkessiħ);

| (61) | ‧Qawwa nominali introdotta għat-tkessiħ‧ (PEER
  ) tfisser il-qawwa tal-elettriku introdotta [kW] ta' unità meta tkun qed tipprovdi t-tkessiħ f'kundizzjonijiet nominali standard; |
| --- | --- |

(61)

‧Qawwa nominali introdotta għat-tkessiħ‧ (PEER
  ) tfisser il-qawwa tal-elettriku introdotta [kW] ta' unità meta tkun qed tipprovdi t-tkessiħ f'kundizzjonijiet nominali standard;

| (62) | ‧Qawwa nominali introdotta għat-tisħin‧ (PCOP
  ) tfisser il-qawwa tal-elettriku introdotta [kW] ta' unità meta tkun qed tipprovdi t-tisħin f'kundizzjonijiet nominali standard; |
| --- | --- |

(62)

‧Qawwa nominali introdotta għat-tisħin‧ (PCOP
  ) tfisser il-qawwa tal-elettriku introdotta [kW] ta' unità meta tkun qed tipprovdi t-tisħin f'kundizzjonijiet nominali standard;

| (63) | ‧Konsum tal-elettriku ta' kanali singoli / doppji‧ (QSD u QDD rispettivament ) tfisser il-konsum tal-elettriku ta' kundizzjonaturi tal-arja b'kanal singolu jew doppju għall-modalità tat-tkessiħ u/jew tat-tisħin (liema minnhom tapplika) [kanal singolu f'kWh/60 min, kanal doppju f'kWh/60 min]; |
| --- | --- |

(63)

‧Konsum tal-elettriku ta' kanali singoli / doppji‧ (QSD u QDD rispettivament ) tfisser il-konsum tal-elettriku ta' kundizzjonaturi tal-arja b'kanal singolu jew doppju għall-modalità tat-tkessiħ u/jew tat-tisħin (liema minnhom tapplika) [kanal singolu f'kWh/60 min, kanal doppju f'kWh/60 min];

| (64) | ‧Proporzjon tal-kapaċità‧ tfisser il-proporzjon tal-kapaċità totali ddikjarata tat-tkessiħ jew tat-tisħin għall-unitajiet ta' ġewwa operattivi kollha mal-kapaċità totali ddikjarata tat-tkessiħ jew tat-tisħin tal-unità/unitajiet ta' barra bil-kundizzjonijiet nominali standard; |
| --- | --- |

(64)

‧Proporzjon tal-kapaċità‧ tfisser il-proporzjon tal-kapaċità totali ddikjarata tat-tkessiħ jew tat-tisħin għall-unitajiet ta' ġewwa operattivi kollha mal-kapaċità totali ddikjarata tat-tkessiħ jew tat-tisħin tal-unità/unitajiet ta' barra bil-kundizzjonijiet nominali standard;

| (65) | ‧Tolleranza [Tolerance]‧ tfisser id-devjazzjoni permessa għall-kapaċità ddikjarata għat-temperatura ta' barra Tj biex tvarja mit-tagħbija parzjali identifikata għall-istess temperatura ta' barra Tj kif applikata fil-kalkolu ta' unitajiet ta' kapaċità fi stadji jew varjabbli, |
| --- | --- |

(65)

‧Tolleranza [Tolerance]‧ tfisser id-devjazzjoni permessa għall-kapaċità ddikjarata għat-temperatura ta' barra Tj biex tvarja mit-tagħbija parzjali identifikata għall-istess temperatura ta' barra Tj kif applikata fil-kalkolu ta' unitajiet ta' kapaċità fi stadji jew varjabbli,

2.   Tabelli

Tabella 1

Skeda ta' informazzjoni għal kundizzjonaturi tal-arja, għajr dawk b'kanali doppji jew singoli
   (5)

Informazzjoni biex tidentifika l-mudell(i) korrispondenti għall-informazzjoni:

| Funzjoni (indika għal liema funzjoni tapplika l-informazzjoni) | Jekk l-informazzjoni tapplika għat-tisħin: Indika l-staġun tat-tisħin li l-informazzjoni tirrelata għalih. L-informazzjoni għandha tirrelata għal staġun tat-tisħin wieħed kull darba. Inkludi mill-inqas l-istaġun tat-tisħin ‧Medju‧. |
| --- | --- |
| tkessiħ | IVA/LE | Medju
  (obbligatorju) | IVA/LE |
| tisħin | IVA/LE | Aktar sħun
  (jekk deżinjat) | IVA/LE |
| | Aktar kiesaħ
  (jekk deżinjat) | IVA/LE |
| Element | simbolu | valur | unità | Element | simbolu | valur | unità |
| Tagħbija tad-disinn | Effiċjenza staġonali |
| tkessiħ | Pdesignc | x,x | kW | tkessiħ | SEER | x,xx | — |
| tisħin / Medju | Pdesignh | x,x | kW | tisħin / Medju | SCOP (A) | x,xx | — |
| tisħin / Aktar sħun | Pdesignh | x,x | kW | tisħin / Aktar sħun | SCOP (W) | x,xx | — |
| tisħin / Iktar kiesaħ | Pdesignh | x,x | kW | tisħin / Iktar kiesaħ | SCOP (C) | x,xx | — |
| Kapaċità ddikjarata (6) għat-tkessiħ, b'temperatura ta' ġewwa ta' 27(19)°C u temperatura ta' barra Tj | Proporzjon iddikjarat tal-Effiċjenza enerġetika (6) għat-tkessiħ, b'temperatura ta' ġewwa ta' 27(19)°C u temperatura ta' barra Tj |
| Tj = 35 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 35 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 30 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 30 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 25 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 25 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 20 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 20 °C | EERd | x,x | — |
| Kapaċità ddikjarata (6) għat-tisħin / Staġun medju, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj | Koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni (6) għat-tisħin / Staġun medju, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = temperatura bivalenti | Pdh | x,x | kW | Tj = temperatura bivalenti | COPd | x,x | — |
| Tj = limitu ta' tħaddim | Pdh | x,x | kW | Tj = limitu ta' tħaddim | COPd | x,x | — |
| Kapaċità ddikjarata (6) għat-tisħin / Staġun aktar sħun, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj | Koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni (6) għat-tisħin / Staġun aktar sħun, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = temperatura bivalenti | Pdh | x,x | kW | Tj = temperatura bivalenti | COPd | x,x | — |
| Tj = limitu ta' tħaddim | Pdh | x,x | kW | Tj = limitu ta' tħaddim | COPd | x,x | — |
| Kapaċità ddikjarata (6) għat-tisħin / Staġun aktar kiesaħ, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj | Koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni (6) għat-tisħin / Staġun aktar kiesaħ, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = temperatura bivalenti | Pdh | x,x | kW | Tj = temperatura bivalenti | COPd | x,x | — |
| Tj = limitu ta' tħaddim | Pdh | x,x | kW | Tj = limitu ta' tħaddim | COPd | x,x | — |
| Tj = – 15 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 15 °C | COPd | x,x | — |
| Temperatura bivalenti | Temperatura limitu ta' tisħin |
| tisħin / Medju | Tbiv | x | °C | tisħin / Medju | Tol | x | °C |
| tisħin / Aktar sħun | Tbiv | x | °C | tisħin / Aktar sħun | Tol | x | °C |
| tisħin / Aktar kiesaħ | Tbiv | x | °C | tisħin / Aktar kiesaħ | Tol | x | °C |
| Konsum tal-elettriku miċ-ċikli | Effiċjenza taċ-ċikli |
| tkessiħ | Pcycc | x,x | kW | tkessiħ | EERcyc | x,x | — |
| tisħin | Pcych | x,x | kW | tisħin | COPcyc | x,x | — |
| Koeffiċjent ta' degradazzjoni waqt it-tkessiħ** (7) | Cdc | x,x | — | Koeffiċjent ta' degradazzjoni waqt it-tisħin (7) | Cdh | x,x | — |
| Qawwa tal-elettriku introdotta f'modalitajiet għajr dik ta' ‧modalità attiva‧ | Konsum staġjonali tal-qawwa tal-elettriku |
| modalità mitfija; | POFF | x,x | W | tkessiħ | QCE | x | kWh/a |
| modalità standby; | PSB | x,x | W | tisħin / Medju | QHE/A | x | kWh/a |
| modalità termostat mitfi; | PTO | x,x | W | tisħin / Aktar sħun | QHE/W | x | kWh/a |
| modalità ħiter tal-kisi tal-krank | PCK | x,x | W | tisħin / Aktar kiesaħ | QHE/C | x | kWh/a |
| Kontroll tal-kapaċità (indika waħda minn tliet għażliet) | Entrati oħra |
| Fissa | IVA/LE | Livell tal-qawwa akustika (barra/ġewwa) | LWA | x,x / x,x | f’dB(A) |
| fi stadji | IVA/LE | Potenzjal għat-tisħin globali | GWP | x | kgCO2 eq. |
| varjabbli | IVA/LE | Rata nominali tal-fluss tal-arja (barra/ġewwa) | — | x / x | m3/h |
| Dettalji ta' kuntatt għal aktar informazzjoni | Tal-anqas, ipprovdi l-isem u indirizz tal-manifattur jew ir-rappreżentant awtorizzat tiegħu. |

Funzjoni (indika għal liema funzjoni tapplika l-informazzjoni)

Jekk l-informazzjoni tapplika għat-tisħin: Indika l-staġun tat-tisħin li l-informazzjoni tirrelata għalih. L-informazzjoni għandha tirrelata għal staġun tat-tisħin wieħed kull darba. Inkludi mill-inqas l-istaġun tat-tisħin ‧Medju‧.

tkessiħ

IVA/LE

Medju

(obbligatorju)

IVA/LE

tisħin

IVA/LE

Aktar sħun

(jekk deżinjat)

IVA/LE

Aktar kiesaħ

(jekk deżinjat)

IVA/LE

Element

simbolu

valur

unità

Element

simbolu

valur

unità

Tagħbija tad-disinn

Effiċjenza staġonali

tkessiħ

Pdesignc

x,x

kW

tkessiħ

SEER

x,xx

—

tisħin / Medju

Pdesignh

x,x

kW

tisħin / Medju

SCOP (A)

x,xx

—

tisħin / Aktar sħun

Pdesignh

x,x

kW

tisħin / Aktar sħun

SCOP (W)

x,xx

—

tisħin / Iktar kiesaħ

Pdesignh

x,x

kW

tisħin / Iktar kiesaħ

SCOP (C)

x,xx

—

Kapaċità ddikjarata (6) għat-tkessiħ, b'temperatura ta' ġewwa ta' 27(19)°C u temperatura ta' barra Tj

Proporzjon iddikjarat tal-Effiċjenza enerġetika (6) għat-tkessiħ, b'temperatura ta' ġewwa ta' 27(19)°C u temperatura ta' barra Tj

Tj = 35 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 35 °C

EERd

x,x

—

Tj = 30 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 30 °C

EERd

x,x

—

Tj = 25 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 25 °C

EERd

x,x

—

Tj = 20 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 20 °C

EERd

x,x

—

Kapaċità ddikjarata (6) għat-tisħin / Staġun medju, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj

Koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni (6) għat-tisħin / Staġun medju, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = temperatura bivalenti

Pdh

x,x

kW

Tj = temperatura bivalenti

COPd

x,x

—

Tj = limitu ta' tħaddim

Pdh

x,x

kW

Tj = limitu ta' tħaddim

COPd

x,x

—

Kapaċità ddikjarata (6) għat-tisħin / Staġun aktar sħun, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj

Koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni (6) għat-tisħin / Staġun aktar sħun, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = temperatura bivalenti

Pdh

x,x

kW

Tj = temperatura bivalenti

COPd

x,x

—

Tj = limitu ta' tħaddim

Pdh

x,x

kW

Tj = limitu ta' tħaddim

COPd

x,x

—

Kapaċità ddikjarata (6) għat-tisħin / Staġun aktar kiesaħ, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj

Koeffiċjent iddikjarat tal-prestazzjoni (6) għat-tisħin / Staġun aktar kiesaħ, b'temperatura ta' ġewwa ta' 20°C u temperatura ta' barra Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = temperatura bivalenti

Pdh

x,x

kW

Tj = temperatura bivalenti

COPd

x,x

—

Tj = limitu ta' tħaddim

Pdh

x,x

kW

Tj = limitu ta' tħaddim

COPd

x,x

—

Tj = – 15 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 15 °C

COPd

x,x

—

Temperatura bivalenti

Temperatura limitu ta' tisħin

tisħin / Medju

Tbiv

x

°C

tisħin / Medju

Tol

x

°C

tisħin / Aktar sħun

Tbiv

x

°C

tisħin / Aktar sħun

Tol

x

°C

tisħin / Aktar kiesaħ

Tbiv

x

°C

tisħin / Aktar kiesaħ

Tol

x

°C

Konsum tal-elettriku miċ-ċikli

Effiċjenza taċ-ċikli

tkessiħ

Pcycc

x,x

kW

tkessiħ

EERcyc

x,x

—

tisħin

Pcych

x,x

kW

tisħin

COPcyc

x,x

—

Koeffiċjent ta' degradazzjoni waqt it-tkessiħ** (7)

Cdc

x,x

—

Koeffiċjent ta' degradazzjoni waqt it-tisħin (7)

Cdh

x,x

—

Qawwa tal-elettriku introdotta f'modalitajiet għajr dik ta' ‧modalità attiva‧

Konsum staġjonali tal-qawwa tal-elettriku

modalità mitfija;

POFF

x,x

W

tkessiħ

QCE

x

kWh/a

modalità standby;

PSB

x,x

W

tisħin / Medju

QHE/A

x

kWh/a

modalità termostat mitfi;

PTO

x,x

W

tisħin / Aktar sħun

QHE/W

x

kWh/a

modalità ħiter tal-kisi tal-krank

PCK

x,x

W

tisħin / Aktar kiesaħ

QHE/C

x

kWh/a

Kontroll tal-kapaċità (indika waħda minn tliet għażliet)

Entrati oħra

Fissa

IVA/LE

Livell tal-qawwa akustika (barra/ġewwa)

LWA

x,x / x,x

f’dB(A)

fi stadji

IVA/LE

Potenzjal għat-tisħin globali

GWP

x

kgCO2 eq.

varjabbli

IVA/LE

Rata nominali tal-fluss tal-arja (barra/ġewwa)

—

x / x

m3/h

Dettalji ta' kuntatt għal aktar informazzjoni

Tal-anqas, ipprovdi l-isem u indirizz tal-manifattur jew ir-rappreżentant awtorizzat tiegħu.

Tabella 2

Skeda ta' informazzjoni għall-kundizzjonaturi tal-arja b'kanal singolu u b'kanal doppju

Informazzjoni biex tidentifika l-mudell(i) korrispondenti għall-informazzjoni [imla kif meħtieġ]:

| Deskrizzjoni | Simbolu | Valur | Unità |
| --- | --- | --- | --- |
| Ħruġ nominali ta’ qawwa għat-tkessiħ | Prated
  għat-tkessiħ | [x,x] | kW |
| Ħruġ nominali ta’ qawwa għat-tisħin | Prated
  għat-tisħin | [x,x] | kW |
| Qawwa nominali introdotta għat-tkessiħ | PEER | [x,x] | kW |
| Qawwa nominali introdotta għat-tisħin | PCOP | [x,x] | kW |
| Proporzjon nominali tal-Effiċjenza enerġetika | EERrated | [x,x] | — |
| Koeffiċjent nominali tal-prestazzjoni | COPrated | [x,x] | — |
| Konsum tal-elettriku bil-modalità termostat mitfi | PTO | [x,x] | W |
| Konsum tal-elettriku bil-modalità standby | PSB | [x,x] | W |
| Konsum staġonali tal-elettriku | | | |
| għall-kanali doppji (DD): konsum tal-elettriku fis-siegħa | | | DD: kWh/60 min. |
| għall-kanali singoli (SD): konsum tal-elettriku fis-siegħa | Q | [x,x] | SD: kWh/60 min. |
| Livell tal-qawwa akustika (ġewwa biss) | LWA | [x] | dB(A) |
| Potenzjal ta' tisħin globali ta' refriġerant | GWP | [x] | kgCO2eq. |
| Dettalji ta' kuntatt għal aktar informazzjoni | Tal-anqas, ipprovdi l-isem u indirizz tal-manifattur jew ir-rappreżentant awtorizzat tiegħu. |

Deskrizzjoni

Simbolu

Valur

Unità

Ħruġ nominali ta’ qawwa għat-tkessiħ

Prated
  għat-tkessiħ

[x,x]

kW

Ħruġ nominali ta’ qawwa għat-tisħin

Prated
  għat-tisħin

[x,x]

kW

Qawwa nominali introdotta għat-tkessiħ

PEER

[x,x]

kW

Qawwa nominali introdotta għat-tisħin

PCOP

[x,x]

kW

Proporzjon nominali tal-Effiċjenza enerġetika

EERrated

[x,x]

—

Koeffiċjent nominali tal-prestazzjoni

COPrated

[x,x]

—

Konsum tal-elettriku bil-modalità termostat mitfi

PTO

[x,x]

W

Konsum tal-elettriku bil-modalità standby

PSB

[x,x]

W

Konsum staġonali tal-elettriku

għall-kanali doppji (DD): konsum tal-elettriku fis-siegħa

DD: kWh/60 min.

għall-kanali singoli (SD): konsum tal-elettriku fis-siegħa

Q

[x,x]

SD: kWh/60 min.

Livell tal-qawwa akustika (ġewwa biss)

LWA

[x]

dB(A)

Potenzjal ta' tisħin globali ta' refriġerant

GWP

[x]

kgCO2eq.

Dettalji ta' kuntatt għal aktar informazzjoni

Tal-anqas, ipprovdi l-isem u indirizz tal-manifattur jew ir-rappreżentant awtorizzat tiegħu.

Tabella 3

Lista tal-parametri għall-kalkolu tal-effiċjenza staġonali SEER/SCOP

| Deskrizzjoni | Simbolu | Valur | Unità | Nota |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parametri għal meded ta' temperaturi |
| Indiċi tal-medda ta' temperatura | j | 0 | | żewġ ċifri deċimali sinifikanti |
| Temperatura ta' barra f'medda ta' temperatura j | Tj | 0 | °C |
| Tagħbija ta' tkessiħ f'medda ta' temperatura j | Pc(Tj) | 0,00 | kW |
| Tagħbija ta' tisħin f'medda ta' temperatura j | Ph(Tj) | 0,00 | kW |
| Kapaċità ta' tkessiħ f'medda ta' temperatura j | Pdc(Tj) | 0,00 | kW |
| Kapaċità ta' tisħin f'medda ta' temperatura j | Pdh(Tj) | 0,00 | kW |
| Kapaċità ta’ tisħin ta' ħiter ta’ emerġenza f'medda ta' temperatura j | elbu(Tj) | 0,00 | kW |
| KOSTANTI |
| Temperatura ta' barra tad-disinn ta' referenza | tkessiħ: Tdesignc


  tisħin: Tdesignh | 0 | °C | Għall-valuri ara t-tabella 5 |
| Sigħat ekwivalenti għal kull staġun f'modalità attiva | tkessiħ: HCE



  tisħin: HHE | 0 | h | Għall-valuri ara t-tabella 8 |
| Sigħat għal kull staġun f’modalità termostat-mitfi | HTO | 0 | h | Għall-valuri ara tabella 8 |
| Sigħat għal kull staġun f’modalità ta’ operazzjoni għal ħiter tal-kisi tal-krank | HCK | 0 | h | Għall-valuri ara t-tabella 8 |
| Sigħat għal kull staġun f'modalità standby | HSB | 0 | h | Għall-valuri ara t-tabella 8 |
| Sigħat għal kull staġun f’modalità mitfija | HOFF | 0 | h | Għall-valuri ara t-tabella 8 |
| Temperatura tal-arja ta’ ġewwa għal modalità ta’ tkessiħ | Tin | 0 | °C | Għall-valuri ara t-tabella 6 |

Deskrizzjoni

Simbolu

Valur

Unità

Nota

Parametri għal meded ta' temperaturi

Indiċi tal-medda ta' temperatura

j

0

żewġ ċifri deċimali sinifikanti

Temperatura ta' barra f'medda ta' temperatura j

Tj

0

°C

Tagħbija ta' tkessiħ f'medda ta' temperatura j

Pc(Tj)

0,00

kW

Tagħbija ta' tisħin f'medda ta' temperatura j

Ph(Tj)

0,00

kW

Kapaċità ta' tkessiħ f'medda ta' temperatura j

Pdc(Tj)

0,00

kW

Kapaċità ta' tisħin f'medda ta' temperatura j

Pdh(Tj)

0,00

kW

Kapaċità ta’ tisħin ta' ħiter ta’ emerġenza f'medda ta' temperatura j

elbu(Tj)

0,00

kW

KOSTANTI

Temperatura ta' barra tad-disinn ta' referenza

tkessiħ: Tdesignc

tisħin: Tdesignh

0

°C

Għall-valuri ara t-tabella 5

Sigħat ekwivalenti għal kull staġun f'modalità attiva

tkessiħ: HCE

tisħin: HHE

0

h

Għall-valuri ara t-tabella 8

Sigħat għal kull staġun f’modalità termostat-mitfi

HTO

0

h

Għall-valuri ara tabella 8

Sigħat għal kull staġun f’modalità ta’ operazzjoni għal ħiter tal-kisi tal-krank

HCK

0

h

Għall-valuri ara t-tabella 8

Sigħat għal kull staġun f'modalità standby

HSB

0

h

Għall-valuri ara t-tabella 8

Sigħat għal kull staġun f’modalità mitfija

HOFF

0

h

Għall-valuri ara t-tabella 8

Temperatura tal-arja ta’ ġewwa għal modalità ta’ tkessiħ

Tin

0

°C

Għall-valuri ara t-tabella 6

Tabella 4

Kundizzjonijiet nominali standard (temperaturi f’ C ta' termometru niexef/termometru mxarrab)

| Tagħmir | Funzjoni | Temperatura tal-arja ta’ ġewwa
  Tin | Temperatura tal-arja ta’ barra
  Tj |
| --- | --- | --- | --- |
| kundizzjonaturi tal-arja, esklużi dawk b'kanal singolu (inklużi dawk b'kanali doppji) | tkessiħ | 27 / 19 | 35 / 24 |
| tisħin | 20 / (mass. 15) | 7 / 6 |
| kanal singolu | tkessiħ | 35 / 24 | 35 / 24 (8) |
| tisħin | 20 / 12 | 20 / 12 (8) |

Tagħmir

Funzjoni

Temperatura tal-arja ta’ ġewwa

Tin

Temperatura tal-arja ta’ barra

Tj

kundizzjonaturi tal-arja, esklużi dawk b'kanal singolu (inklużi dawk b'kanali doppji)

tkessiħ

27 / 19

35 / 24

tisħin

20 / (mass. 15)

7 / 6

kanal singolu

tkessiħ

35 / 24

35 / 24 (8)

tisħin

20 / 12

20 / 12 (8)

Tabella 5

Kundizzjonijiet tad-disinn ta' referenza (temperaturi f’ C ta' termometru niexef/termometru mxarrab)

| Funzjoni/staġun | Temperatura tal-arja ta’ ġewwa
  Tin | Temperatura tal-arja ta' barra
  Tdesignc / Tdesignh | Temperatura bivalenti
  Tbiv | Temperatura limitu ta' tħaddim
  Tol |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| tkessiħ | 27°C / wb: 19 | Tdesignc = 35 / 24 | mhux applikabbli | mhux applikabbli |
| tisħin / Medju | 20°C | Tdesignh = –10 / –11 | mass. 2 | Mass. –7 |
| tisħin / Aktar sħun | / wb: mass. 15 | Tdesignh = 2 / 1 | mass. 7 | mass. 2 |
| tisħin / Aktar kiesaħ | | Tdesignh = –22 / –23 | Mass. –7 | mass.–15 |

Funzjoni/staġun

Temperatura tal-arja ta’ ġewwa

Tin

Temperatura tal-arja ta' barra

Tdesignc / Tdesignh

Temperatura bivalenti

Tbiv

Temperatura limitu ta' tħaddim

Tol

tkessiħ

27°C / wb: 19

Tdesignc = 35 / 24

mhux applikabbli

mhux applikabbli

tisħin / Medju

20°C

Tdesignh = –10 / –11

mass. 2

Mass. –7

tisħin / Aktar sħun

/ wb: mass. 15

Tdesignh = 2 / 1

mass. 7

mass. 2

tisħin / Aktar kiesaħ

Tdesignh = –22 / –23

Mass. –7

mass.–15

Tabella 6

Kundizzjonijiet tat-test tat-tagħbija parzjali

| Tkessiħ | temperatura tal-arja ta’ ġewwa | temperatura tal-arja ta' barra |
| --- | --- | --- |
| A | 27°C
  / wb: 19 | 35°C |
| B | 30°C |
| C | 25°C |
| D | 20°C |
| Tisħin | Temperatura tal-arja ta' ġewwa
  (Tin) | Temperatura tal-arja ta' barra (Tj), għal staġun deżinjat f'°C |
| Medja | Aktar sħuna | Aktar kiesħa |
| A | 20°C
  / wb: mass. 15 | –7 | mhux applikabbli | –7 |
| B | +2 | +2 | +2 |
| C | +7 | +7 | +7 |
| D | +12 | +12 | +12 |
| G | mhux applikabbli | mhux applikabbli | –15 |

Tkessiħ

temperatura tal-arja ta’ ġewwa

temperatura tal-arja ta' barra

A

27°C

/ wb: 19

35°C

B

30°C

C

25°C

D

20°C

Tisħin

Temperatura tal-arja ta' ġewwa

(Tin)

Temperatura tal-arja ta' barra (Tj), għal staġun deżinjat f'°C

Medja

Aktar sħuna

Aktar kiesħa

A

20°C

/ wb: mass. 15

–7

mhux applikabbli

–7

B

+2

+2

+2

C

+7

+7

+7

D

+12

+12

+12

G

mhux applikabbli

mhux applikabbli

–15

Tabella 7

Meded tat-temperatura għal staġun ta' tkessiħ u ta' tisħin (J = indiċi ta' medda ta' temperatura, Tj = temperatura ta' barra, hj = sigħat fis-sena għal kull medda ta' temperatura)

| STAĠUN TA’ TKESSIĦ |
| --- |
| j
  # | Tj
  °C | hj
  sigħat |
| 1 | 17 | 205 |
| 2 | 18 | 227 |
| 3 | 19 | 225 |
| 4 | 20 | 225 |
| 5 | 21 | 216 |
| 6 | 22 | 215 |
| 7 | 23 | 218 |
| 8 | 24 | 197 |
| 9 | 25 | 178 |
| 10 | 26 | 158 |
| 11 | 27 | 137 |
| 12 | 28 | 109 |
| 13 | 29 | 88 |
| 14 | 30 | 63 |
| 15 | 31 | 39 |
| 16 | 32 | 31 |
| 17 | 33 | 24 |
| 18 | 34 | 17 |
| 19 | 35 | 13 |
| 20 | 36 | 9 |
| 21 | 37 | 4 |
| 22 | 38 | 3 |
| 23 | 39 | 1 |
| 24 | 40 | 0 |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| sigħat totali.: | 2 602 |

STAĠUN TA’ TKESSIĦ

j

#

Tj

°C

hj

sigħat

1

17

205

2

18

227

3

19

225

4

20

225

5

21

216

6

22

215

7

23

218

8

24

197

9

25

178

10

26

158

11

27

137

12

28

109

13

29

88

14

30

63

15

31

39

16

32

31

17

33

24

18

34

17

19

35

13

20

36

9

21

37

4

22

38

3

23

39

1

24

40

0

sigħat totali.:

2 602

| STAĠUN TA’ TISĦIN |
| --- |
| j
  # | Tj
  °C | hj
  sigħat |
| "Aktar sħun" | "Medju" | "Aktar kiesaħ" |
| 1 to 8 | – 30 to – 23 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | –22 | 0 | 0 | 1 |
| 10 | –21 | 0 | 0 | 6 |
| 11 | –20 | 0 | 0 | 13 |
| 12 | –19 | 0 | 0 | 17 |
| 13 | –18 | 0 | 0 | 19 |
| 14 | –17 | 0 | 0 | 26 |
| 15 | –16 | 0 | 0 | 39 |
| 16 | –15 | 0 | 0 | 41 |
| 17 | –14 | 0 | 0 | 35 |
| 18 | –13 | 0 | 0 | 52 |
| 19 | –12 | 0 | 0 | 37 |
| 20 | –11 | 0 | 0 | 41 |
| 21 | –10 | 0 | 1 | 43 |
| 22 | –9 | 0 | 25 | 54 |
| 23 | –8 | 0 | 23 | 90 |
| 24 | –7 | 0 | 24 | 125 |
| 25 | –6 | 0 | 27 | 169 |
| 26 | –5 | 0 | 68 | 195 |
| 27 | –4 | 0 | 91 | 278 |
| 28 | –3 | 0 | 89 | 306 |
| 29 | –2 | 0 | 165 | 454 |
| 30 | –1 | 0 | 173 | 385 |
| 31 | 0 | 0 | 240 | 490 |
| 32 | 1 | 0 | 280 | 533 |
| 33 | 2 | 3 | 320 | 380 |
| 34 | 3 | 22 | 357 | 228 |
| 35 | 4 | 63 | 356 | 261 |
| 36 | 5 | 63 | 303 | 279 |
| 37 | 6 | 175 | 330 | 229 |
| 38 | 7 | 162 | 326 | 269 |
| 39 | 8 | 259 | 348 | 233 |
| 40 | 9 | 360 | 335 | 230 |
| 41 | 10 | 428 | 315 | 243 |
| 42 | 11 | 430 | 215 | 191 |
| 43 | 12 | 503 | 169 | 146 |
| 44 | 13 | 444 | 151 | 150 |
| 45 | 14 | 384 | 105 | 97 |
| 46 | 15 | 294 | 74 | 61 |
| sigħat totali.: | 3 590 | 4 910 | 6 446 |

STAĠUN TA’ TISĦIN

j

#

Tj

°C

hj

sigħat

"Aktar sħun"

"Medju"

"Aktar kiesaħ"

1 to 8

– 30 to – 23

0

0

0

9

–22

0

0

1

10

–21

0

0

6

11

–20

0

0

13

12

–19

0

0

17

13

–18

0

0

19

14

–17

0

0

26

15

–16

0

0

39

16

–15

0

0

41

17

–14

0

0

35

18

–13

0

0

52

19

–12

0

0

37

20

–11

0

0

41

21

–10

0

1

43

22

–9

0

25

54

23

–8

0

23

90

24

–7

0

24

125

25

–6

0

27

169

26

–5

0

68

195

27

–4

0

91

278

28

–3

0

89

306

29

–2

0

165

454

30

–1

0

173

385

31

0

0

240

490

32

1

0

280

533

33

2

3

320

380

34

3

22

357

228

35

4

63

356

261

36

5

63

303

279

37

6

175

330

229

38

7

162

326

269

39

8

259

348

233

40

9

360

335

230

41

10

428

315

243

42

11

430

215

191

43

12

503

169

146

44

13

444

151

150

45

14

384

105

97

46

15

294

74

61

sigħat totali.:

3 590

4 910

6 446

Tabella 8

Sigħat ta' tħaddim għal kull tip ta' kundizzjonatur tal-arja għal kull modalità funzjonali (hrs/a)

| Tip ta' kundizzjonatur tal-arja / funzjoni | Unità | Staġun ta’ tisħin | Modalità mixgħula | Modalità Termostat mitfi | Modalità Standby | Modalità Mitfija | Modalità ħiter tal-kisi tal-krank |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tkessiħ: HCE

  tisħin: HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Kundizzjonaturi tal-arja, għajr dawk b’kanali doppi u b’kanal singolu |
| Modalità tkessiħ, jekk l-apparat ikessaħ biss | h/a | | 350 | 221 | 2 142 | 5 088 | 7 760 |
| Modalitajiet tkessiħ u tisħin, jekk l-apparat jaħdem fiż-żewġ modalitajiet | Modalità tkessiħ | h/a | | 350 | 221 | 2 142 | 0 | 2 672 |
| Modalità tisħin | h/a | Medju | 1 400 | 179 | 0 | 0 | 179 |
| Aktar sħun | 1 400 | 755 | 0 | 0 | 755 |
| Aktar kiesaħ | 2 100 | 131 | 0 | 0 | 131 |
| Modalità tisħin, jekk l-apparat isaħħan biss | h/a | Medju | 1 400 | 179 | 0 | 3 672 | 3 851 |
| Aktar sħun | 1 400 | 755 | 0 | 4 345 | 4 476 |
| Aktar kiesaħ | 2 100 | 131 | 0 | 2 189 | 2 944 |
| Kanal doppju |
| Modalità tkessiħ, jekk l-apparat ikessaħ biss | h/60 min | | 1 | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli |
| Modalitajiet tkessiħ u tisħin, jekk l-apparat jaħdem fiż-żewġ modalitajiet | Modalità tkessiħ | h/60 min | | 1 | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli |
| Modalità tisħin | h/60 min | | 1 | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli |
| Modalità tisħin, jekk l-apparat isaħħan biss | h/60 min | | 1 | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli |
| Kanal singolu |
| Modalità tkessiħ | h/60 min | | 1 | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli |
| Modalità tisħin | h/60 min | | 1 | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli | mhux applikabbli |

Tip ta' kundizzjonatur tal-arja / funzjoni

Unità

Staġun ta’ tisħin

Modalità mixgħula

Modalità Termostat mitfi

Modalità Standby

Modalità Mitfija

Modalità ħiter tal-kisi tal-krank

tkessiħ: HCE

tisħin: HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Kundizzjonaturi tal-arja, għajr dawk b’kanali doppi u b’kanal singolu

Modalità tkessiħ, jekk l-apparat ikessaħ biss

h/a

350

221

2 142

5 088

7 760

Modalitajiet tkessiħ u tisħin, jekk l-apparat jaħdem fiż-żewġ modalitajiet

Modalità tkessiħ

h/a

350

221

2 142

0

2 672

Modalità tisħin

h/a

Medju

1 400

179

0

0

179

Aktar sħun

1 400

755

0

0

755

Aktar kiesaħ

2 100

131

0

0

131

Modalità tisħin, jekk l-apparat isaħħan biss

h/a

Medju

1 400

179

0

3 672

3 851

Aktar sħun

1 400

755

0

4 345

4 476

Aktar kiesaħ

2 100

131

0

2 189

2 944

Kanal doppju

Modalità tkessiħ, jekk l-apparat ikessaħ biss

h/60 min

1

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

Modalitajiet tkessiħ u tisħin, jekk l-apparat jaħdem fiż-żewġ modalitajiet

Modalità tkessiħ

h/60 min

1

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

Modalità tisħin

h/60 min

1

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

Modalità tisħin, jekk l-apparat isaħħan biss

h/60 min

1

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

Kanal singolu

Modalità tkessiħ

h/60 min

1

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

Modalità tisħin

h/60 min

1

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

mhux applikabbli

3.   Kundizzjonaturi tal-arja, għajr dawk b’kanal singolu u b’kanal doppju

Din it-taqsima tiddeskrivi, għat-tkessiħ u għat-tisħin, il-metodu għall-ikkalkular tal-prestazzjoni enerġetika staġonali u l-konsum annwali tal-elettriku tal-kundizzjonaturi tal-arja għajr il-kundizzjonaturi tal-arja b'kanal singolu u b'kanal doppju.

3.1.   
  SEER

Is-SEER huwa l-proporzjon staġonali tal-effiċjenza enerġetika għat-tkessiħ u huwa kkalkulat bħala:

| SEER= QC / QCE | Ekwazzjoni 1 |
| --- | --- |

SEER= QC / QCE

Ekwazzjoni 1

fejn:

QC

  hija d-domanda annwali ta' referenza tat-tkessiħ [kWh/a], ikkalkulata bħala:

| QC = Pdesignc * HCE | Ekwazzjoni 2 |
| --- | --- |

QC = Pdesignc * HCE

Ekwazzjoni 2

fejn:

| | Pdesignc
  hija tagħbija tad-disinn għat-tkessiħ [kW], ugwali għall-kapaċità ddikjarata għat-tkessiħ Pdc (Tj) għal Tj= Tdesignc temperatura ta' barra; |
| --- | --- |

Pdesignc
  hija tagħbija tad-disinn għat-tkessiħ [kW], ugwali għall-kapaċità ddikjarata għat-tkessiħ Pdc (Tj) għal Tj= Tdesignc temperatura ta' barra;

| | HCE

  hija s-sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tkessiħ [hrs], kif ipprovdut fit-Tabella 8 |
| --- | --- |

HCE

  hija s-sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tkessiħ [hrs], kif ipprovdut fit-Tabella 8

| | QCE

  huwa l-konsum annwali tal-elettriku għat-tkessiħ [kWh/a], ikkalkulat bħala: |
| --- | --- |

QCE

  huwa l-konsum annwali tal-elettriku għat-tkessiħ [kWh/a], ikkalkulat bħala:

| QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO+ HCK ·PCK+ HOFF ·POFF+ HSB ·PSB | Ekwazzjoni 3 |
| --- | --- |
| | Ekwazzjoni 4 |

QCE= (QC / SEERon) + HTO ·PTO+ HCK ·PCK+ HOFF ·POFF+ HSB ·PSB

Ekwazzjoni 3

Formula

Ekwazzjoni 4

fejn:

| | Tj hija t-temperatura ta' medda assenjata lil medda bl-indiċi j, mit-Tabella 7; |
| --- | --- |

Tj hija t-temperatura ta' medda assenjata lil medda bl-indiċi j, mit-Tabella 7;

| | j hija l-indiċi tal-medda tat-temperatura; |
| --- | --- |

j hija l-indiċi tal-medda tat-temperatura;

| | n huwa l-ammont ta' meded tat-temperatura; |
| --- | --- |

n huwa l-ammont ta' meded tat-temperatura;

| | hj huwa l-għadd ta' sigħat assenjat lil medda bl-indiċi j, mit-Tabella 7; |
| --- | --- |

hj huwa l-għadd ta' sigħat assenjat lil medda bl-indiċi j, mit-Tabella 7;

| | Pc(Tj) hija t-tagħbija parzjali għat-tkessiħ f'medda ta’ temperatura Tj, ikkalkulata bħala: |
| --- | --- |

Pc(Tj) hija t-tagħbija parzjali għat-tkessiħ f'medda ta’ temperatura Tj, ikkalkulata bħala:

| Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj) | Ekwazzjoni 5 |
| --- | --- |

Pc(Tj) = Pdesignc * pl(Tj)

Ekwazzjoni 5

fejn:

| | Pdesignc hija kif iddefinita hawn fuq; |
| --- | --- |

Pdesignc hija kif iddefinita hawn fuq;

| | pl(Tj) huwa l-proporzjon tat-tagħbija parzjali, ikkalkulat bħala (u konformi ma’: pl(Tj) = 1.00 at Tj=Tdesignc): |
| --- | --- |

pl(Tj) huwa l-proporzjon tat-tagħbija parzjali, ikkalkulat bħala (u konformi ma’: pl(Tj) = 1.00 at Tj=Tdesignc):

| pl(Tj) = (Tj– 16) / (Tdesignc – 16) | Ekwazzjoni 6 |
| --- | --- |

pl(Tj) = (Tj– 16) / (Tdesignc – 16)

Ekwazzjoni 6

| | Tdesignc hija t-temperatura tad-disinn ta' referenza għall-istaġun tat-tkessiħ f'°C, mit-tabella 5; |
| --- | --- |

Tdesignc hija t-temperatura tad-disinn ta' referenza għall-istaġun tat-tkessiħ f'°C, mit-tabella 5;

| | EERbin(Tj) huwa l-proporzjon ta' effiċjenza enerġetika speċifika li japplika għal medda ta' temperatura j, ikkalkulat skont l-ekwazzjonijiet hawn taħt għal unitajiet ta' kapaċità fissa, fi stadji jew varjabbli, fejn: |
| --- | --- |

EERbin(Tj) huwa l-proporzjon ta' effiċjenza enerġetika speċifika li japplika għal medda ta' temperatura j, ikkalkulat skont l-ekwazzjonijiet hawn taħt għal unitajiet ta' kapaċità fissa, fi stadji jew varjabbli, fejn:

3.1.1.   Għall-unitajiet ta' kapaċità fissa

Ikkalkula l-punti ta' ankoraġġ EERbin(Tj) għal temperaturi tal-medda speċifikati hawn taħt biex jintużaw fi inter/estrapolazzjonijiet għall-valuri EERbin(Tj) fuq meded ta' temperaturi oħra.

Ikkalkula għal TJ = 35°C:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj) | Ekwazzjoni 7 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)

Ekwazzjoni 7

għal Tj = 30, 25, 20°C:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 - Cdc*(1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj))] | Ekwazzjoni 8 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)*[1 - Cdc*(1 - Pc(Tj)/Pdc(Tj))]

Ekwazzjoni 8

fejn:

| | EERd(Tj) huwa l-proporzjon iddikjarat ta' effiċjenza enerġetika f'temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddikjarat mill-manifattur fit-Tabella 1; |
| --- | --- |

EERd(Tj) huwa l-proporzjon iddikjarat ta' effiċjenza enerġetika f'temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddikjarat mill-manifattur fit-Tabella 1;

| | Pc(Tj) hija t-tagħbija parzjali għal medda ta' temperatura Tj= 30, 25, 20 °C, kif iddefinita fl-ekwazzjoni 5. |
| --- | --- |

Pc(Tj) hija t-tagħbija parzjali għal medda ta' temperatura Tj= 30, 25, 20 °C, kif iddefinita fl-ekwazzjoni 5.

| | Pdc(Tj) hija l-kapaċità ddikjarata ta' tkessiħ f'temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddikjarata mill-manifattur fit-Tabella 1; |
| --- | --- |

Pdc(Tj) hija l-kapaċità ddikjarata ta' tkessiħ f'temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddikjarata mill-manifattur fit-Tabella 1;

| | Cdc huwa l-fattur ta' degradazzjoni għat-tkessiħ, li huwa jew il-valur assenjat ta' 0,25, jew ugwali għas-Cdh (għat-tisħin) jew iddeterminat b'testijiet u kkalkulat għal Tj = 20°C bħala: |
| --- | --- |

Cdc huwa l-fattur ta' degradazzjoni għat-tkessiħ, li huwa jew il-valur assenjat ta' 0,25, jew ugwali għas-Cdh (għat-tisħin) jew iddeterminat b'testijiet u kkalkulat għal Tj = 20°C bħala:

| Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj))/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)) | Ekwazzjoni 9 |
| --- | --- |

Cdc= (1 - EERcyc/EERd(Tj))/(1 - Pcycc/Pdc(Tj))

Ekwazzjoni 9

fejn:

| | EERcyc huwa l-proporzjon medju tal-effiċjenza enerġetika tul l-intervall tat-test ċikliku (modalità attiva + mitfija), ikkalkulat bħala l-kapaċità integrata tat-tkessiħ fuq l-intervall [kWh] diviża bil-qawwa tal-elettriku integrata introdotta fuq dak l-istess intervall [kWh]; |
| --- | --- |

EERcyc huwa l-proporzjon medju tal-effiċjenza enerġetika tul l-intervall tat-test ċikliku (modalità attiva + mitfija), ikkalkulat bħala l-kapaċità integrata tat-tkessiħ fuq l-intervall [kWh] diviża bil-qawwa tal-elettriku integrata introdotta fuq dak l-istess intervall [kWh];

| | Pcycc huwa l-ħruġ medju tal-kapaċità tat-tkessiħ [kW] (ippeżat bil-ħin) tul l-intervall tat-test ċikliku (modalità attiva + mitfija) |
| --- | --- |

Pcycc huwa l-ħruġ medju tal-kapaċità tat-tkessiħ [kW] (ippeżat bil-ħin) tul l-intervall tat-test ċikliku (modalità attiva + mitfija)

Valuri għal EERbin(Tj) f'meded oħra għandhom ikunu kkalkulati kif ġej:

| — | għall-meded j f'temperaturi ta' barra bejn Tj < 35 °C u Tj > 20 °C u li ma jikkorrispondux għal Tj = 30 °C jew 25 °C, l-EERbin(Tj) għandhom jiġu kkalkulati permezz ta' interpolazzjoni lineari mill-eqreb żewġ punti ta' ankoraġġ. |
| --- | --- |

—

għall-meded j f'temperaturi ta' barra bejn Tj < 35 °C u Tj > 20 °C u li ma jikkorrispondux għal Tj = 30 °C jew 25 °C, l-EERbin(Tj) għandhom jiġu kkalkulati permezz ta' interpolazzjoni lineari mill-eqreb żewġ punti ta' ankoraġġ.

| — | għall-meded j b'temperatura ta' barra Tj ogħla minn 35 °C, il-valuri EERbin(Tj) għandhom ikollhom l-istess valur bħal EERbin(Tj=35°C). |
| --- | --- |

—

għall-meded j b'temperatura ta' barra Tj ogħla minn 35 °C, il-valuri EERbin(Tj) għandhom ikollhom l-istess valur bħal EERbin(Tj=35°C).

| — | għall-meded j b'temperatura ta' barra Tj aktar baxxa minn 20 °C, il-valuri EERbin(Tj) għandhom ikollhom l-istess valur bħal EERbin(Tj = 20 °C). |
| --- | --- |

—

għall-meded j b'temperatura ta' barra Tj aktar baxxa minn 20 °C, il-valuri EERbin(Tj) għandhom ikollhom l-istess valur bħal EERbin(Tj = 20 °C).

3.1.2.   Għal unitajiet tal-kapaċità fi stadji

Ikkalkula l-punti ta' ankoraġġ EERbin(Tj) għat-temperaturi tal-medda speċifikati hawn taħt biex jintużaw f’inter/estrapolazzjonijiet għall-valuri EERbin(Tj) fuq meded oħra.

Il-manifattur għandu jiddikjara għal kull kundizzjoni ta' test il-kapaċità ta' tkessiħ (Pdc(Tj)) u l-effiċjenża ta' tkessiħ (EERd(Tj)) għaż-żewġ konfigurazzjonijiet, li għandhom jiġu indikati b' "_
  hi
  " għall-konfigurazzjoni li tirriżulta fl-ogħla kapaċità u "_
  lo
  " għall-konfigurazzjoni li tirriżulta fl-iktar kapaċità baxxa. Il-punti ta' ankoraġġ tal-EERbin(Tj) huma kkalkulati mill-valuri għall-kapaċità u l-effiċjenza ta' Pdchi, Pdclo u EERd hi, EERdlo
  kif ġej:

Għal Tj = 35 °C:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj) hi | Ekwazzjoni 10 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj) hi

Ekwazzjoni 10

għal Tj = 30, 25, 20 °C:

jekk Pdesignc*pl(Tj)*(1-tolerance) ≤ Pdc(Tj)lo ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1+tolerance), mela:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo | Ekwazzjoni 11 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)lo

Ekwazzjoni 11

fejn:

| tolerance = 10 % | Ekwazzjoni 12 |
| --- | --- |

tolerance = 10 %

Ekwazzjoni 12

jekk Pdesignc*pl(Tj)*(1-tolerance) ≤ Pdc(Tj) hi ≤ Pdesignc*pl(Tj)*(1+tolerance), mela:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi | Ekwazzjoni 13 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)hi

Ekwazzjoni 13

fejn tolerance hija kif iddefinita hawn fuq.

jekk Pc(Tj) > Pdc(Tj)lo
  mela:

| | Ekwazzjoni 14 |
| --- | --- |

Formula

Ekwazzjoni 14

inkella:

| EERbin(Tj)= EERdlo · [1 - Cdc · (1 - Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ] | Ekwazzjoni 15 |
| --- | --- |

EERbin(Tj)= EERdlo · [1 - Cdc · (1 - Pc(Tj) / Pdc(Tj)lo) ]

Ekwazzjoni 15

fejn:

| | EERd(Tj)hi u EERd(Tj)lo
  huma valuri ddikjarati ta' effiċjenza mit-Tabella 1; |
| --- | --- |

EERd(Tj)hi u EERd(Tj)lo
  huma valuri ddikjarati ta' effiċjenza mit-Tabella 1;

| | Pdc(Tj)hi u Pdc(Tj)lo
  huma valuri ddikjarati ta' kapaċità mit-Tabella 1; |
| --- | --- |

Pdc(Tj)hi u Pdc(Tj)lo
  huma valuri ddikjarati ta' kapaċità mit-Tabella 1;

| | Pc(Tj) hija t-tagħbija parzjali għal medda j fejn Tj hija 20, 25, 30 u 35 °C; |
| --- | --- |

Pc(Tj) hija t-tagħbija parzjali għal medda j fejn Tj hija 20, 25, 30 u 35 °C;

| | Cdc huwa l-fattur ta' degradazzjoni għat-tkessiħ, li huwa jew il-valur assenjat ta' 0,25, jew ugwali għas-Cdh (għat-tisħin) jew iddeterminat b’testijiet u kkalkulat għal Tj = 35 °C bħala: |
| --- | --- |

Cdc huwa l-fattur ta' degradazzjoni għat-tkessiħ, li huwa jew il-valur assenjat ta' 0,25, jew ugwali għas-Cdh (għat-tisħin) jew iddeterminat b’testijiet u kkalkulat għal Tj = 35 °C bħala:

| Cdc= (1 – EERcyc/EERd(Tj)lo)/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)lo) | Ekwazzjoni 16 |
| --- | --- |

Cdc= (1 – EERcyc/EERd(Tj)lo)/(1 - Pcycc/Pdc(Tj)lo)

Ekwazzjoni 16

fejn:

| | EERcyc u Pcycc huma kif iddefiniti hawn fuq; |
| --- | --- |

EERcyc u Pcycc huma kif iddefiniti hawn fuq;

| | Il-valuri tal-EERbin(Tj) għal meded j b'temperaturi ta' barra Tj għajr Tj = 35, 30, 25 u 20 °C huma kkalkulati skont l-istess regoli applikabbli għal unitajiet ta' kapaċità fissa |
| --- | --- |

Il-valuri tal-EERbin(Tj) għal meded j b'temperaturi ta' barra Tj għajr Tj = 35, 30, 25 u 20 °C huma kkalkulati skont l-istess regoli applikabbli għal unitajiet ta' kapaċità fissa

3.1.3.   Għal unitajiet ta' kapaċità varjabbli

Ikkalkula l-punti ta' ankoraġġ EERbin(Tj) għal temperaturi tal-medda speċifikati hawn taħt biex jintużaw f’inter/estrapolazzjonijiet għall-valuri EERbin(Tj) fuq meded oħra.

Jekk il-kontroll tal-kapaċità tal-unità jippermettilha taħdem b’kapaċità
  Pdc(Tj)
  li tikkorrispondi għat-tagħbija parzjali meħtieġa
  Pdesignc * (pl(Tj) ± tolerance)
  , l-EERbin(Tj)għal medda j għandu jkun assunt li huwa ugwali għal EERd(Tj).

Ikkalkula għal Tj = 35, 30, 25 u 20 °C:

jekk Pdesign*pl(Tj)*(1-tolerance) <Pdc(Tj) < Pdesign*pl(Tj)*(1+tolerance) mela:

| EERbin(Tj) = EERd(Tj) | Ekwazzjoni 17 |
| --- | --- |

EERbin(Tj) = EERd(Tj)

Ekwazzjoni 17

fejn:

| | tolerance, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) u EERd(Tj) huma kif iddefiniti hawn fuq; |
| --- | --- |

tolerance, Pdc(Tj), Pdesignc, pl(Tj), EERbin(Tj) u EERd(Tj) huma kif iddefiniti hawn fuq;

| | inkella: segwi l-proċedura ta' kkalkular għal unitajiet ta' kapaċità fi stadji. |
| --- | --- |

inkella: segwi l-proċedura ta' kkalkular għal unitajiet ta' kapaċità fi stadji.

3.2.   
  SCOP

L-SCOP huwa l-koeffiċjent staġonali tal-prestazzjoni għat-tisħin. L-ikkalkular tal-SCOP għandu jkun speċifiku għal staġun tat-tisħin deżinjat (medju/aktar sħun/aktar kiesaħ), billi l-meded li japplikaw, it-temperatura tad-disinn ta' referenza u t-tagħbija tad-disinn huma speċifiċi għal staġun tat-tisħin. Il-kalkoli hawn taħt juru l-approċċ ġeneriku li se jkollu jiġi ripetut għal kull staġun tat-tisħin deżinjat.

Il-Koeffiċjent staġonali tal-prestazzjoni għat-tisħin huwa kkalkulat bħala:

| SCOP= QH / QHE | Ekwazzjoni 18 |
| --- | --- |

SCOP= QH / QHE

Ekwazzjoni 18

fejn:

QH

  hija d-domanda annwali ta' referenza tat-tisħin [kWh/a], ikkalkulat bħala:

| QH = Pdesignh * HHE | Ekwazzjoni 19 |
| --- | --- |

QH = Pdesignh * HHE

Ekwazzjoni 19

fejn:

| | Pdesignh
  hija t-tagħbija tad-disinn għat-tisħin [kW] li hija kkalkulata mill-punt bivalenti ddikjarat Tbiv (Tbiv jipprovdi pl(Tj) għal Tj=Tbiv) u l-kapaċità ddikjarata Pdh(Tj) għal Tj=Tbiv. Effettivament Pdesignh, kif iddikjarata fit-Tabella 1, tirrappreżenta tagħbija tat-tisħin f'kundizzjoni ta' tħaddim Tj=Tdesignh fejn pl(Tj) = 1.00; |
| --- | --- |

Pdesignh
  hija t-tagħbija tad-disinn għat-tisħin [kW] li hija kkalkulata mill-punt bivalenti ddikjarat Tbiv (Tbiv jipprovdi pl(Tj) għal Tj=Tbiv) u l-kapaċità ddikjarata Pdh(Tj) għal Tj=Tbiv. Effettivament Pdesignh, kif iddikjarata fit-Tabella 1, tirrappreżenta tagħbija tat-tisħin f'kundizzjoni ta' tħaddim Tj=Tdesignh fejn pl(Tj) = 1.00;

| | HHE =
  sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tisħin [hrs], kif ipprovduti fit-Tabella 8 |
| --- | --- |

HHE =
  sigħat ekwivalenti f'modalità attiva għat-tisħin [hrs], kif ipprovduti fit-Tabella 8

| | QHE

  huwa l-konsum annwali tal-elettriku għat-tisħin [kWh/a], ikkalkulat bħala: |
| --- | --- |

QHE

  huwa l-konsum annwali tal-elettriku għat-tisħin [kWh/a], ikkalkulat bħala:

| QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB | Ekwazzjoni 20 |
| --- | --- |

QHE= (QH / SCOPon) + HTO · PTO+ HCK · PCK+ HOFF · POFF+ HSB · PSB

Ekwazzjoni 20

fejn:

| | QH

  kif jinsab hawn fuq; |
| --- | --- |

QH

  kif jinsab hawn fuq;

| | HTO
  , HCK
  , HOFF
  , HSB

  huma l-għadd ta' sigħat operattivi staġonali (hrs/a) għat-tisħin waqt modalitajiet ta' termostat mitfi, operazzjoni ta' ħiter tal-kisi tal-krank, mitfija u standby rispettivament, mogħtija fit-Tabella 8; |
| --- | --- |

HTO
  , HCK
  , HOFF
  , HSB

  huma l-għadd ta' sigħat operattivi staġonali (hrs/a) għat-tisħin waqt modalitajiet ta' termostat mitfi, operazzjoni ta' ħiter tal-kisi tal-krank, mitfija u standby rispettivament, mogħtija fit-Tabella 8;

| | PTO
  , PCK
  , POFF
  , PSB

  huma d-dħul ta' qawwa tal-elettriku [kW] waqt modalitajiet ta' termostat mitfi, operazzjoni ta' ħiter tal-kisi tal-krank, mitfija u standby rispettivament; |
| --- | --- |

PTO
  , PCK
  , POFF
  , PSB

  huma d-dħul ta' qawwa tal-elettriku [kW] waqt modalitajiet ta' termostat mitfi, operazzjoni ta' ħiter tal-kisi tal-krank, mitfija u standby rispettivament;

| | SCOPon huwa l-koeffiċjent staġonali medju tal-prestazzjoni, magħmul mill-koeffiċjenti ta' prestazzjoni speċifiċi għall-meded, u ppeżat bl-għadd ta' sigħat staġonali li fihom isseħħ il-kundizzjoni tal-medda, u jinkludi l-konsum tal-elettriku ta' emerġenza tal-meded fejn Pdh(Tj) < Ph(Tj): |
| --- | --- |

SCOPon huwa l-koeffiċjent staġonali medju tal-prestazzjoni, magħmul mill-koeffiċjenti ta' prestazzjoni speċifiċi għall-meded, u ppeżat bl-għadd ta' sigħat staġonali li fihom isseħħ il-kundizzjoni tal-medda, u jinkludi l-konsum tal-elettriku ta' emerġenza tal-meded fejn Pdh(Tj) < Ph(Tj):

| | Ekwazzjoni 21 |
| --- | --- |

Formula

Ekwazzjoni 21

fejn:

| | Tj, j, n, u hj huma kif iddefiniti qabel; |
| --- | --- |

Tj, j, n, u hj huma kif iddefiniti qabel;

| | Ph(Tj) hija t-tagħbija tat-tisħin f'medda j, ikkalkulata bħala: |
| --- | --- |

Ph(Tj) hija t-tagħbija tat-tisħin f'medda j, ikkalkulata bħala:

| Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj) | Ekwazzjoni 22 |
| --- | --- |

Ph(Tj) = Pdesignh*pl(Tj)

Ekwazzjoni 22

fejn:

| pl(Tj) = (Tj– 16) / (Tdesignh – 16) | Ekwazzjoni 23 |
| --- | --- |

pl(Tj) = (Tj– 16) / (Tdesignh – 16)

Ekwazzjoni 23

| | Tdesignh hija t-temperatura tad-disinn ta' referenza tal-istaġun tat-tisħin fi °C, mit-Tabella 5, li hija determinata mill-istaġun tat-tisħin deżinjat; |
| --- | --- |

Tdesignh hija t-temperatura tad-disinn ta' referenza tal-istaġun tat-tisħin fi °C, mit-Tabella 5, li hija determinata mill-istaġun tat-tisħin deżinjat;

| | elbu(Tj)
  hija l-kapaċità ta' ħiter ta' emerġenza [kW] għal medda j, meħtieġa biex tissodisfa t-tagħbija parzjali tat-tisħin jekk il-kapaċità ddikjarata ma tkunx biżżejjed, ikkalkulata bħala: |
| --- | --- |

elbu(Tj)
  hija l-kapaċità ta' ħiter ta' emerġenza [kW] għal medda j, meħtieġa biex tissodisfa t-tagħbija parzjali tat-tisħin jekk il-kapaċità ddikjarata ma tkunx biżżejjed, ikkalkulata bħala:

| jekk Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) – Pdh(Tj) | Ekwazzjoni 24 |
| --- | --- |
| jekk Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0 | Ekwazzjoni 25 |

jekk Pdh(Tj) < Ph(Tj): elbu(Tj) = Ph(Tj) – Pdh(Tj)

Ekwazzjoni 24

jekk Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj): elbu(Tj) = 0

Ekwazzjoni 25

| | Pdh(Tj)
  hija l-kapaċità ddikjarata ta' tisħin applikabbli għal medda j, li għandha tiġi kkalkulata bl-użu tal-valuri ddikjarati ta' Pdh(Tj) f'punti ta' testjar Tj = -15, -7, 2, 7, 12°C u/jew Tbiv, li d-disponibbiltà tagħhom tiddependi fuq liema staġun tat-tisħin jiġi deżinjat (ara t-tabella 6 għall-punti ta' dikjarazzjoni meħtieġa għal kull staġun tat-tisħin). Pdh(Tj) għal meded oħra għajr dawk speċifikati għandha tiġi kkalkulata permezz ta' interpolazzjoni lineari tal-kapaċitajiet iddikjarati Pdh(Tj) għall-eqreb temperaturi ta' barra.
  Huwa biss fil-każ tal-istaġun tat-tisħin medju u l-istaġun tat-tisħin aktar kiesaħ ma jkunx wieħed mill-istaġuni deżinjati (jiġifieri COP(-15) mhuwiex disponibbli) li tista' ssir eċċezzjoni għal din ir-regola fejn il-valuri tal-COPbin(Tj) għat-temperaturi ta' barra ta' -8, -9 u -10°C jistgħu jiġu estrapolati linearment mis-COPd(Tj) tal-punti ta' ankoraġġ għal -7°C u 7°C għal unitajiet ta' kapaċità fissa. Għal unitajiet ta' kapaċità varjabbli, dawn il-valuri għandhom jiġu estrapolati minn COPd(-7) u COPd(Tbiv). F'każ fejn Tbiv = -7°C, COP(-8), COP(-9), u COP(-10) se jitqiesu daqslikieku huma ugwali għal COP(-7);
  Jekk l-istaġun tat-tisħin deżinjat huwa "aktar kiesaħ", u l-aktar Pdh baxxa hija ta' –15°C, il-kapaċitajiet għal Pdh b'Tj<-15°C għandhom ikunu bbażati fuq estrapolazzjonijiet mill-valuri f'Tj= –15°C u –7°C |
| --- | --- |

Pdh(Tj)
  hija l-kapaċità ddikjarata ta' tisħin applikabbli għal medda j, li għandha tiġi kkalkulata bl-użu tal-valuri ddikjarati ta' Pdh(Tj) f'punti ta' testjar Tj = -15, -7, 2, 7, 12°C u/jew Tbiv, li d-disponibbiltà tagħhom tiddependi fuq liema staġun tat-tisħin jiġi deżinjat (ara t-tabella 6 għall-punti ta' dikjarazzjoni meħtieġa għal kull staġun tat-tisħin). Pdh(Tj) għal meded oħra għajr dawk speċifikati għandha tiġi kkalkulata permezz ta' interpolazzjoni lineari tal-kapaċitajiet iddikjarati Pdh(Tj) għall-eqreb temperaturi ta' barra.

Huwa biss fil-każ tal-istaġun tat-tisħin medju u l-istaġun tat-tisħin aktar kiesaħ ma jkunx wieħed mill-istaġuni deżinjati (jiġifieri COP(-15) mhuwiex disponibbli) li tista' ssir eċċezzjoni għal din ir-regola fejn il-valuri tal-COPbin(Tj) għat-temperaturi ta' barra ta' -8, -9 u -10°C jistgħu jiġu estrapolati linearment mis-COPd(Tj) tal-punti ta' ankoraġġ għal -7°C u 7°C għal unitajiet ta' kapaċità fissa. Għal unitajiet ta' kapaċità varjabbli, dawn il-valuri għandhom jiġu estrapolati minn COPd(-7) u COPd(Tbiv). F'każ fejn Tbiv = -7°C, COP(-8), COP(-9), u COP(-10) se jitqiesu daqslikieku huma ugwali għal COP(-7);

Jekk l-istaġun tat-tisħin deżinjat huwa "aktar kiesaħ", u l-aktar Pdh baxxa hija ta' –15°C, il-kapaċitajiet għal Pdh b'Tj<-15°C għandhom ikunu bbażati fuq estrapolazzjonijiet mill-valuri f'Tj= –15°C u –7°C

| | COPbin(Tj)
  huwa l-proporzjon ta' effiċjenza enerġetika speċifika għal medda li japplika għal medda j, ikkalkulat skont l-ekwazzjonijiet hawn taħt għal unitajiet ta' kapaċità fissa, fi stadji jew varjabbli, fejn: |
| --- | --- |

COPbin(Tj)
  huwa l-proporzjon ta' effiċjenza enerġetika speċifika għal medda li japplika għal medda j, ikkalkulat skont l-ekwazzjonijiet hawn taħt għal unitajiet ta' kapaċità fissa, fi stadji jew varjabbli, fejn:

3.2.1.   Għall-unitajiet ta' kapaċità fissa

Ikkalkula l-punti ta' ankoraġġ COPbin(Tj) għat-temperaturi tal-meded speċifikati hawn taħt biex jintużaw f’inter/estrapolazzjonijiet għall-valuri COPbin(Tj) fuq meded oħra.

Ikkalkola għal Tj = 12, 7, 2, -7, -15°C (9), (10)), Tbiv:

jekk Pdh(Tj) ≥ Ph(Tj) (f'din il-kundizzjoni, unità ta' kapaċità fissa topera f'ċikli)

| COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 – Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))] | Ekwazzjoni 26 |
| --- | --- |

COPbin(Tj))= COPd(Tj)* [1 – Cdh * (1 – Ph(Tj)/Pdh(Tj))]

Ekwazzjoni 26

inkella jekk Pdh(Tj) < Ph(Tj) (dan jikkorrispondi għal sitwazzjoni fejn tisħin ta' emerġenza huwa meħtieġ biex jissodisfa t-tagħbija tat-tisħin).

| COPbin(Tj) = COPd(Tj) | Ekwazzjoni 27 |
| --- | --- |

COPbin(Tj) = COPd(Tj)

Ekwazzjoni 27

fejn:

| | COPd(Tj) huwa l-koeffiċjent ta' prestazzjoni għal temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddikjarat mill-manifattur fit-Tabella 1; |
| --- | --- |

COPd(Tj) huwa l-koeffiċjent ta' prestazzjoni għal temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddikjarat mill-manifattur fit-Tabella 1;

| | Pdh(Tj) hija l-kapaċità ta' tisħin għal temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddikjarata mill-manifattur fit-Tabella 1; |
| --- | --- |

Pdh(Tj) hija l-kapaċità ta' tisħin għal temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddikjarata mill-manifattur fit-Tabella 1;

| | Ph(Tj) hija t-tagħbija parzjali f'kW għal temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddefinita f'ekwazzjoni 5. |
| --- | --- |

Ph(Tj) hija t-tagħbija parzjali f'kW għal temperatura ta' barra speċifikata Tj, kif iddefinita f'ekwazzjoni 5.

| | Cdh huwa l-fattur ta' degradazzjoni għat-tisħin, li jittieħed jew bħala valur assenjat ta' 0,25, jew ugwali għas-Cdc (għat-tkessiħ) jew iddeterminat b'testijiet u kkalkulat għal Tj = 12 °C bħala: |
| --- | --- |

Cdh huwa l-fattur ta' degradazzjoni għat-tisħin, li jittieħed jew bħala valur assenjat ta' 0,25, jew ugwali għas-Cdc (għat-tkessiħ) jew iddeterminat b'testijiet u kkalkulat għal Tj = 12 °C bħala:

| Cdc= (1 – COPcyc/COPd(Tj))/(1 – Pcych/Pdh(Tj)) | Ekwazzjoni 28 |
| --- | --- |

Cdc= (1 – COPcyc/COPd(Tj))/(1 – Pcych/Pdh(Tj))

Ekwazzjoni 28

fejn:

| | COPcyc huwa l-koeffiċjent medju tal-prestazzjoni fuq l-intervall tat-test ċikliku (modalità attiva + mitfija), ikkalkulat bħala l-kapaċità integrata tat-tisħin fuq l-intervall [kWh] diviża bil-qawwa tal-elettriku integrata introdotta fuq dak l-istess intervall [kWh]; |
| --- | --- |

COPcyc huwa l-koeffiċjent medju tal-prestazzjoni fuq l-intervall tat-test ċikliku (modalità attiva + mitfija), ikkalkulat bħala l-kapaċità integrata tat-tisħin fuq l-intervall [kWh] diviża bil-qawwa tal-elettriku integrata introdotta fuq dak l-istess intervall [kWh];

| | Pcych huwa (ippeżat bil-ħin) il-ħruġ medju tal-kapaċità tat-tisħin [kW] tul l-intervall tat-test ċikliku (modalità attiva + mitfija) |
| --- | --- |

Pcych huwa (ippeżat bil-ħin) il-ħruġ medju tal-kapaċità tat-tisħin [kW] tul l-intervall tat-test ċikliku (modalità attiva + mitfija)

| | Valuri għal COPbin(Tj) f'meded oħra għandhom ikunu kkalkulati kif ġej:






  — | għal meded j b'temperaturi ta' barra Tj bejn 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ara nota tal-qiegħ 6, 7) u Tbiv, COPbin(Tj) huwa kkalkulat mill-inter/estrapolazzjoni lineari mill-eqreb żewġ punti ta' ankoraġġ; |
| --- | --- | --- |

Valuri għal COPbin(Tj) f'meded oħra għandhom ikunu kkalkulati kif ġej:

—

għal meded j b'temperaturi ta' barra Tj bejn 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ara nota tal-qiegħ 6, 7) u Tbiv, COPbin(Tj) huwa kkalkulat mill-inter/estrapolazzjoni lineari mill-eqreb żewġ punti ta' ankoraġġ;

| — | Huwa biss fil-każ tal-istaġun tat-tisħin medju u l-istaġun tat-tisħin aktar kiesaħ ma jkunx wieħed mill-istaġuni deżinjati (jiġifieri COP(-15) mhuwiex disponibbli) li tista' ssir eċċezzjoni għal din ir-regola fejn il-valuri tal-COPbin(Tj) għat-temperaturi ta' barra ta' – 8, – 9 u – 10 °C jistgħu jiġu estrapolati linearment mis-COP tal-punti ta' ankoraġġ għal – 7 °C u 7 °C; |
| --- | --- |

—

Huwa biss fil-każ tal-istaġun tat-tisħin medju u l-istaġun tat-tisħin aktar kiesaħ ma jkunx wieħed mill-istaġuni deżinjati (jiġifieri COP(-15) mhuwiex disponibbli) li tista' ssir eċċezzjoni għal din ir-regola fejn il-valuri tal-COPbin(Tj) għat-temperaturi ta' barra ta' – 8, – 9 u – 10 °C jistgħu jiġu estrapolati linearment mis-COP tal-punti ta' ankoraġġ għal – 7 °C u 7 °C;

| — | għall-meded j b'temperatura ta' barra Tj ogħla minn 12°C, is-COPbin(Tj) huwa kkalkulat permezz ta' estrapolazzjoni lineari mat-temperatura ta' barra li tibda mill-punti ta' ankoraġġ COPbin(Tj) b'Tj =7 u Tj = 12; |
| --- | --- |

—

għall-meded j b'temperatura ta' barra Tj ogħla minn 12°C, is-COPbin(Tj) huwa kkalkulat permezz ta' estrapolazzjoni lineari mat-temperatura ta' barra li tibda mill-punti ta' ankoraġġ COPbin(Tj) b'Tj =7 u Tj = 12;

| — | għal meded j b'temperatura ta' barra Tj aktar baxxa minn Tol, is-COPbin(Tj) huwa ugwali għal '1' sabiex tiġi evitata diviżjoni b'żero iżda effettivament il-valur huwa irrilevanti peress li [Ph(Tj)-elbu(Tj)] fl-ekwazzjoni għal SCOPon (ekwazzjoni 20) huwa żero. |
| --- | --- |

—

għal meded j b'temperatura ta' barra Tj aktar baxxa minn Tol, is-COPbin(Tj) huwa ugwali għal '1' sabiex tiġi evitata diviżjoni b'żero iżda effettivament il-valur huwa irrilevanti peress li [Ph(Tj)-elbu(Tj)] fl-ekwazzjoni għal SCOPon (ekwazzjoni 20) huwa żero.

3.2.2.   Għal unitajiet ta' kapaċità fi stadji

Ikkalkula l-punti ta' ankoraġġ COPbin(Tj) għat-temperaturi tal-medda speċifikati hawn taħt biex jintużaw f’inter/ estrapolazzjonijiet għall-valuri COPbin(Tj) fuq meded oħra.

Il-manifattur għandu jiddikjara għal kull kundizzjoni ta' test meħtieġa (b'temperaturi ta' barra Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ara nota tal-qiegħ 6, 7) u Tbiv, skont il-kapaċità ta' tisħin (Pdh(Tj)) u l-koeffiċjent ta' prestazzjoni (COPd(Tj)) tat-tagħmir fiż-żewġ konfigurazzjonijiet possibli, li għandhom jiġu indikati b' "_
  hi
  " għall-konfigurazzjoni li tirriżulta fl-ogħla kapaċità u "_
  lo
  " għall-konfigurazzjoni li tirriżulta fl-aktar kapaċità baxxa. Il-punti ta' ankoraġġ COPbin(Tj) huma kkalkulati mill-valuri Pdhhi, Pdhlo
  u/jew COPdhi, COPdlo
  għall-kapaċità u l-effiċjenza kif ġej:

Ikkalkula għal Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15 °C (ara nota tal-qiegħ 6, 7), Tbiv

jekk Pdesignh*pl(Tj)*(1-tolerance)≤ Pdhlo ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1+tolerance), mela

| COPbin(Tj) = COPdlo | Ekwazzjoni 29 |
| --- | --- |

COPbin(Tj) = COPdlo

Ekwazzjoni 29

fejn tolerance hija ddefinita bħal qabel.

jekk Pdesignh*pl(Tj)*(1-tolerance)≤ Pdhhi ≤ Pdesignh*pl(Tj)*(1+tolerance), mela

| COPbin(Tj) = COPdhi | Ekwazzjoni 30 |
| --- | --- |

COPbin(Tj) = COPdhi

Ekwazzjoni 30

fejn tolerance hija ddefinita bħal qabel.

inkella jekk Ph(Tj) > Pdh(Tj)lo
  and Ph(Tj) < Pdh(Tj) hi
  mela

| | Ekwazzjoni 31 |
| --- | --- |

Formula

Ekwazzjoni 31

inkella:

| COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 - Cdhlo · (1 - Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ] | Ekwazzjoni 32 |
| --- | --- |

COPbin(Tj)= COP(Tj)lo · [1 - Cdhlo · (1 - Ph(Tj) / Pdh(Tj)lo) ]

Ekwazzjoni 32

fejn:

| | COPd(Tj) hi u COPd(Tj)lo
  huma l-valuri ta' koeffiċjent ta’ prestazzjoni iddikjarati fit-Tabella 1; |
| --- | --- |

COPd(Tj) hi u COPd(Tj)lo
  huma l-valuri ta' koeffiċjent ta’ prestazzjoni iddikjarati fit-Tabella 1;

| | Pdh(Tj) hi u Pdh(Tj)lo
  huma valuri ddikjarati fit-Tabella 1; |
| --- | --- |

Pdh(Tj) hi u Pdh(Tj)lo
  huma valuri ddikjarati fit-Tabella 1;

| | Ph(Tj) hija t-tagħbija ta' tisħin għal medda j fejn Tj hija 7, 2, – 7, – 15 °C (ara nota tal-qiegħ 6, 7); |
| --- | --- |

Ph(Tj) hija t-tagħbija ta' tisħin għal medda j fejn Tj hija 7, 2, – 7, – 15 °C (ara nota tal-qiegħ 6, 7);

| | Cdhlo
  huwa l-fattur ta' degradazzjoni għat-tisħin, li huwa jew il-valur assenjat ta' 0,25, jew ugwali għas-Cdc (għat-tkessiħ) jew iddeterminat b'testijiet u kkalkulat għal Tj = 12 °C bħala: |
| --- | --- |

Cdhlo
  huwa l-fattur ta' degradazzjoni għat-tisħin, li huwa jew il-valur assenjat ta' 0,25, jew ugwali għas-Cdc (għat-tkessiħ) jew iddeterminat b'testijiet u kkalkulat għal Tj = 12 °C bħala:

| Cdc= (1 – COPcyc/COPd(Tj)lo)/(1 – Pcych/Pdh(Tj)lo
  ) | Ekwazzjoni 33 |
| --- | --- |

Cdc= (1 – COPcyc/COPd(Tj)lo)/(1 – Pcych/Pdh(Tj)lo
  )

Ekwazzjoni 33

fejn:

| | COPcyc u Pcych huma kif iddefiniti qabel; |
| --- | --- |

COPcyc u Pcych huma kif iddefiniti qabel;

| | Il-valuri tas-COPbin(Tj) għal meded j b'temperaturi ta' barra Tj għajr Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (ara nota tal-qiegħ 6, 7) huma kkalkulati skont l-istess regoli li japplikaw għal unitajiet ta' kapaċità fissa |
| --- | --- |

Il-valuri tas-COPbin(Tj) għal meded j b'temperaturi ta' barra Tj għajr Tj = 7, 2, – 7, – 15 °C (ara nota tal-qiegħ 6, 7) huma kkalkulati skont l-istess regoli li japplikaw għal unitajiet ta' kapaċità fissa

3.2.3.   Għal unitajiet ta' kapaċità varjabbli

Ikkalkula l-punti ta' ankoraġġ COPbin(Tj) għat-temperaturi tal-medda speċifikati hawn taħt biex jintużaw f’inter/ estrapolazzjonijiet għall-valuri COPbin(Tj) fuq meded oħra.

Jekk il-kontroll tal-kapaċità tal-unità jippermettilha taħdem b’kapaċità ddikjarata Pdh(Tj) li tikkorrispondi għat-tagħbija parzjali meħtieġa
  Pdesignh*(pl(Tj) ± tolerance)
  , is-COPbin(Tj)għal medda j għandu jitqies li jkun ugwali għal COPd(Tj).

Ikkalkola għal Tj = 12, 7, 2, – 7, – 15°C (ara nota tal-qiegħ 6, 7)

jekk Pdesign*pl(Tj)*(1-tolerance) ≤ Pdc(Tj) ≤ Pdesign*pl(Tj)*(1+tolerance), mela:

| COPbin(Tj) = COPd(Tj) | Ekwazzjoni 34 |
| --- | --- |

COPbin(Tj) = COPd(Tj)

Ekwazzjoni 34

fejn:

| | tolerance, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) u COPd(Tj) huma kif iddefiniti qabel; |
| --- | --- |

tolerance, Pdh(Tj), Pdesignh, pl(Tj), COPbin(Tj) u COPd(Tj) huma kif iddefiniti qabel;

| | inkella: segwi l-proċedura ta' kalkolu għal unitajiet ta' kapaċità fi stadji. |
| --- | --- |

inkella: segwi l-proċedura ta' kalkolu għal unitajiet ta' kapaċità fi stadji.

3.3.   
  Determinazzjoni tal-PTO, PSB, POFF U PCK

3.3.1.   Determinazzjoni tal-PTO

Il-konsum tal-elettriku matul modalità ta' termostat mitfi jinkiseb matul it-testijiet ċikliċi meħtieġa biex jiddeterminaw il-valuri Cd u Cc.

Jekk ma jitwettaq l-ebda test ċikliku, wara t-test f'20 °C fil-modalità ta' tkessiħ (għat-tkessiħ biss jew għall-unitajiet riversibbli), il-punt ikkonfigurat tat-termostat jiżdied sakemm jieqaf il-kompressur. Il-konsum tal-elettriku fuq standby jitnaqqas mill-konsum totali tal-elettriku mkejjel tal-unità biex jiġi ddeterminat il-konsum tal-elettriku fuq termostat mitfi fuq perjodu ta' ħin mhux inferjuri għal siegħa.

3.3.2.   Determinazzjoni tal-PSB

F'kundizzjoni ta' temperatura ambjentali ta' 35°C fil-modalità ta' tkessiħ, l-unità hija mwaqqfa permezz tal-kontroll tal-apparat. Wara 10 minuti, il-konsum residwu tal-elettriku jiġi mkejjel u meqjus bħala l-konsum tal-elettriku fuq modalità standby.

Għall-unitajiet ta' tisħin biss, il-kejl isir bl-istess mod, iżda f'kundizzjoni ta' temperatura ambjentali ta' 12 °C.

3.3.3.   Determinazzjoni tal-POFF

Wara t-test tal-qawwa f'modalità standby, l-unità għandha tinqaleb għall-modalità mitfija waqt li tkun konnessa. Wara 10 minuti, il-konsum tal-elettriku residwu jiġi mkejjel u meqjus bħala l-konsum tal-elettriku fuq modalità mitfija.

F'każ li ma tkunx disponibbli modalità mitfija fuq l-unità (eż. fuq l-unità/unitajiet ta' ġewwa għal unitajiet split), il-konsum tal-elettriku fuq modalità mitfija huwa meqjus ugwali għall-konsum tal-elettriku fuq modalità standby.

3.3.4.   Determinazzjoni tal-PCK

It-test jitwettaq f'modalità ta' tisħin, f'temperatura ambjentali ta' 2°C. L-unità titwaqqaf bil-kontroll tal-apparat wara mill-inqas 20 minuta ta' operazzjoni ta' tisħin, u l-konsum tal-enerġija tal-unità għandha titkejjel għal 8 sigħat. Jekk l-unità ma jkollhiex funzjoni għat-tisħin, għandha titħaddem b'modalità tat-tkessiħ. Għandha tiġi kkalkulata medja ta’ 8 sigħat ta' dħul tal-qawwa.

Il-konsum tal-elettriku fuq standby huwa mnaqqas minn dan il-konsum tal-elettriku mkejjel biex jiddetermina l-konsum tal-elettriku waqt operazzjoni ta' ħiter tal-kisi tal-krank.

4.   Kanali singoli u kanali doppji

4.1.   
  EER

Il-proporzjon ta' effiċenza enerġetika EERd(Tj) għal kanali singoli u kanali doppji huwa ddikjarat għal Tin u Tj f'kundizzjonijiet nominali standard u kkalkulat bħala:

| EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER | Ekwazzjoni 35 |
| --- | --- |

EERd(Tj) = Pdc(Tj) / PEER

Ekwazzjoni 35

Fejn:

| | Pdc(Tj) hija l-kapaċità ddikjarata għat-tkessiħ f'KW, f'kundizzjonijiet nominali standard kif meħtieġ fit-Tabella 4; |
| --- | --- |

Pdc(Tj) hija l-kapaċità ddikjarata għat-tkessiħ f'KW, f'kundizzjonijiet nominali standard kif meħtieġ fit-Tabella 4;

| | PEER
  huwa d-dħul totali ta' qawwa tal-elettriku fl-apparat f'kW, f'kundizzjonijiet nominali standard kif meħtieġ fit-Tabella 4. |
| --- | --- |

PEER
  huwa d-dħul totali ta' qawwa tal-elettriku fl-apparat f'kW, f'kundizzjonijiet nominali standard kif meħtieġ fit-Tabella 4.

4.2.   
  COP

Il-koeffiċjent tal-prestazzjoni COPd għal kanali singoli u kanali doppji għandu jkun iddikjarat għal Tin u Tj f'kundizzjonijiet nominali standard u kkalkulat bħala

| COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP | Ekwazzjoni 36 |
| --- | --- |

COPd(Tj) = Pdh(Tj) / PCOP

Ekwazzjoni 36

fejn:

| | Pdh(Tj) hija l-kapaċità ddikjarata għat-tisħin f'kW (taċ-ċiklu tal-kompressjoni tal-fwar biss), għal kundizzjonijiet nominali standard kif deskritt fit-Tabella 4; |
| --- | --- |

Pdh(Tj) hija l-kapaċità ddikjarata għat-tisħin f'kW (taċ-ċiklu tal-kompressjoni tal-fwar biss), għal kundizzjonijiet nominali standard kif deskritt fit-Tabella 4;

| | PCOP
  huwa d-dħul totali ta' qawwa tal-elettriku fl-apparat f'kW, għal kundizzjonijiet nominali standard kif deskritt fit-Tabella 4. |
| --- | --- |

PCOP
  huwa d-dħul totali ta' qawwa tal-elettriku fl-apparat f'kW, għal kundizzjonijiet nominali standard kif deskritt fit-Tabella 4.

4.3.   
  Konsum staġonali tal-elettriku

Il-konsum tal-elettriku QDD f'kWh/60 min tal-kanali doppji huwa kkalkulat għat-tkessih jew u għat-tisħin bħala:

| għat-tkessiħ
  QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK | Ekwazzjoni 37 |
| --- | --- |
| għat-tisħin
  QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK | Ekwazzjoni 38 |

għat-tkessiħ
  QDD = HCE·PEER + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK

Ekwazzjoni 37

għat-tisħin
  QDD = HHE·PCOP + HTO·PTO + HSB·PSB + HOFF·POFF + HCK·PCK

Ekwazzjoni 38

fejn:

| | HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF, HCK

  huma l-għadd ta' sigħat ta' tħaddim (h) għat-tkessiħ u għat-tisħin rispettivament f'modalità attiva, termostat mitfi, standby, mitfija u ta’ operazzjoni tal-ħiter tal-kisi tal-krank, kif deskritt fit-Tabella 8; |
| --- | --- |

HCE, HHE, HTO, HSB, HOFF, HCK

  huma l-għadd ta' sigħat ta' tħaddim (h) għat-tkessiħ u għat-tisħin rispettivament f'modalità attiva, termostat mitfi, standby, mitfija u ta’ operazzjoni tal-ħiter tal-kisi tal-krank, kif deskritt fit-Tabella 8;

| | PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK

  huma l-valuri medji tal-konsum tal-qawwa tal-elettriku għad-dħul nominali tal-qawwa għat-tkessiħ (PEER
  ) jew għat-tisħin (PCOP
  ) għall-modalità termostat mitfi, standby, mitfija u ta’ operazzjoni tal-ħiter tal-kisi tal-krank, kif iddikjarat mill-manifattur. |
| --- | --- |

PEER, PCOP, PTO, PSB, POFF, PCK

  huma l-valuri medji tal-konsum tal-qawwa tal-elettriku għad-dħul nominali tal-qawwa għat-tkessiħ (PEER
  ) jew għat-tisħin (PCOP
  ) għall-modalità termostat mitfi, standby, mitfija u ta’ operazzjoni tal-ħiter tal-kisi tal-krank, kif iddikjarat mill-manifattur.

Il-konsum tal-elettriku tal-kanali singoli QSD
  f'kWh/60 min se jkun mogħti għall-modalità attiva biss, billi jintuża l-valur ta' 1 għas-sigħat ekwivalenti f'modalità attiva (HCE, HHE):

| għat-tkessiħ QSD = HCE·PEER | Ekwazzjoni 39 |
| --- | --- |
| għat-tisħin QSD = HHE·PCOP | Ekwazzjoni 40 |

għat-tkessiħ QSD = HCE·PEER

Ekwazzjoni 39

għat-tisħin QSD = HHE·PCOP

Ekwazzjoni 40

fejn:

PEER u PCOP huma kif iddefiniti hawn fuq.

Anness A Il-grafika hawn taħt turi (għat-tisħin) ir-relazzjoni tal-punt bivalenti Tbiv u t-tagħbija parzjali, inkluża t-tagħbija tad-disinn għat-tisħin fi Tdesignh (fejn it-tagħbija parzjali hija ugwali għal 1). L-erja fejn it-tagħbija parzjali taqbeż il-kapaċità ddikjarata titqies bħala li hija ssodisfata mit-tisħin elettriku ta' emerġenza.

Image

TAQSIMA 2 –   FANNIJIET GĦALL-UŻU PERSONALI

1.   Definizzjonijiet

| (1) | ‧Fann għall-użu personali‧ tfisser apparat iddisinjat primarjament għaċ-ċaqliq tal-arja madwar jew fuq parti tal-ġisem tal-bniedem għat-tkessiħ personali għall-kumdità, inklużi fannijiet għall-użu personali li jistgħu jwettqu funzjonijiet addizzjonali bħat-tidwil; |
| --- | --- |

(1)

‧Fann għall-użu personali‧ tfisser apparat iddisinjat primarjament għaċ-ċaqliq tal-arja madwar jew fuq parti tal-ġisem tal-bniedem għat-tkessiħ personali għall-kumdità, inklużi fannijiet għall-użu personali li jistgħu jwettqu funzjonijiet addizzjonali bħat-tidwil;

| (2) | ‧Qawwa tal-elettriku introdotta tal-fann‧ (PF) tfisser il-qawwa tal-elettriku introdotta f'fann għall-użu personali f'Watt li jopera bir-rata massima tal-fluss tal-fann iddikjarata, imkejla bil-mekkaniżmu oxxillanti attiv (jekk/fejn applikabbli). |
| --- | --- |

(2)

‧Qawwa tal-elettriku introdotta tal-fann‧ (PF) tfisser il-qawwa tal-elettriku introdotta f'fann għall-użu personali f'Watt li jopera bir-rata massima tal-fluss tal-fann iddikjarata, imkejla bil-mekkaniżmu oxxillanti attiv (jekk/fejn applikabbli).

| (3) | ‧Valur ta' servizz‧(SV) [(m3/min)/W] tfisser, għall-fannijiet għall-użu personali, il-proporzjon tar-rata massima tal-fluss tal-fann [m3/min] u l-qawwa introdotta tal-fann [W]; |
| --- | --- |

(3)

‧Valur ta' servizz‧(SV) [(m3/min)/W] tfisser, għall-fannijiet għall-użu personali, il-proporzjon tar-rata massima tal-fluss tal-fann [m3/min] u l-qawwa introdotta tal-fann [W];

| (4) | ‧Rata massima tal-fluss tal-fann‧ (F) tfisser il-fluss tal-arja tal-fann għall-użu personali bil-konfigurazzjoni massima tiegħu [m3/min], imkejjel mal-iżbokk tal-fann bil-mekkaniżmu oxxillanti (jekk applikabbli) mitfi; |
| --- | --- |

(4)

‧Rata massima tal-fluss tal-fann‧ (F) tfisser il-fluss tal-arja tal-fann għall-użu personali bil-konfigurazzjoni massima tiegħu [m3/min], imkejjel mal-iżbokk tal-fann bil-mekkaniżmu oxxillanti (jekk applikabbli) mitfi;

| (5) | ‧Mekkaniżmu oxxillanti‧ tfisser il-ħila tal-fann għall-użu personali li jvarja awtomatikament id-direzzjoni tal-fluss tal-arja waqt li l-fann ikun qed jaħdem; |
| --- | --- |

(5)

‧Mekkaniżmu oxxillanti‧ tfisser il-ħila tal-fann għall-użu personali li jvarja awtomatikament id-direzzjoni tal-fluss tal-arja waqt li l-fann ikun qed jaħdem;

| (6) | ‧Konsum tal-elettriku tal-fann‧(Q) [kWh/a] tfisser il-konsum annwali tal-elettriku ta' fann għall-użu personali; |
| --- | --- |

(6)

‧Konsum tal-elettriku tal-fann‧(Q) [kWh/a] tfisser il-konsum annwali tal-elettriku ta' fann għall-użu personali;

| (7) | ‧Livell tal-qawwa akustika tal-fann‧ tfisser il-livell tal-qawwa akustika tal-fann għall-użu personali, ippeżat bil-fattur A, waqt li jkun qed jipprovdi r-rata massima tal-fluss tal-fann, imkejjel min-naħa tal-iżbokk; |
| --- | --- |

(7)

‧Livell tal-qawwa akustika tal-fann‧ tfisser il-livell tal-qawwa akustika tal-fann għall-użu personali, ippeżat bil-fattur A, waqt li jkun qed jipprovdi r-rata massima tal-fluss tal-fann, imkejjel min-naħa tal-iżbokk;

| (8) | ‧Sigħat f'modalità attiva tal-fann‧ (HCE
  ) tfisser l-għadd ta' sigħat [hrs/a] li fihom huwa assunt li l-fann għall-użu personali jipprovdi r-rata massima tal-fluss tal-fann, kif deskritt fil-parti 2 tat-Tabella 10. |
| --- | --- |

(8)

‧Sigħat f'modalità attiva tal-fann‧ (HCE
  ) tfisser l-għadd ta' sigħat [hrs/a] li fihom huwa assunt li l-fann għall-użu personali jipprovdi r-rata massima tal-fluss tal-fann, kif deskritt fil-parti 2 tat-Tabella 10.

2.   Tabelli

Tabella 9

Skeda ta' informazzjoni għall-fannijiet għall-użu personali

Informazzjoni biex tidentifika l-mudell(i) li tikkorrispondi għalih(om) l-informazzjoni:[imla kif xieraq]

| Deskrizzjoni | Simbolu | Valur | Unità |
| --- | --- | --- | --- |
| Rata massima tal-fluss tal-fann | F | [x,x] | m3/min |
| Qawwa tal-elettriku introdotta tal-fann | P | [x,x] | W |
| Valur ta' servizz | SV | [x,x] | (m3/min)/W |
| Konsum ta’ qawwa fuq standby | PSB | [x,x] | W |
| Livell tal-qawwa akustika | LWA | [x] | f’dB(A) |
| Standard ta' kejl għall-valur ta' servizz | [iddikkjara hawn ir-referenza għall-istandard ta' kejl użat] |
| Dettalji ta' kuntatt għal aktar informazzjoni | Tal-anqas ipprovdi l-isem, kariga, indirizz postali, indirizz tal-posta elettronika u numru tat-telefown. |

Deskrizzjoni

Simbolu

Valur

Unità

Rata massima tal-fluss tal-fann

F

[x,x]

m3/min

Qawwa tal-elettriku introdotta tal-fann

P

[x,x]

W

Valur ta' servizz

SV

[x,x]

(m3/min)/W

Konsum ta’ qawwa fuq standby

PSB

[x,x]

W

Livell tal-qawwa akustika

LWA

[x]

f’dB(A)

Standard ta' kejl għall-valur ta' servizz

[iddikkjara hawn ir-referenza għall-istandard ta' kejl użat]

Dettalji ta' kuntatt għal aktar informazzjoni

Tal-anqas ipprovdi l-isem, kariga, indirizz postali, indirizz tal-posta elettronika u numru tat-telefown.

Tabella 10

Sigħat ta' tħaddim tal-fannijiet għall-użu personali

| | Unità | Modalità attiva | Modalità Standby | Modalità Mitfija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HCE | HSB | HOFF |
| Fann għall-użu personali | hrs/a | 320 | 1 120 | 0 |

Unità

Modalità attiva

Modalità Standby

Modalità Mitfija

HCE

HSB

HOFF

Fann għall-użu personali

hrs/a

320

1 120

0

3.   Valur tas-servizz u konsum annwali tal-elettriku

3.1.   
  Valur tas-servizz

Il-valur tas-servizz SV [m3/min/W] għall-fannijiet ta' użu personali huwa kkalkulat bħala:

| SV = F/ PF | Ekwazzjoni 41 |
| --- | --- |

SV = F/ PF

Ekwazzjoni 41

fejn:

| | F hija r-rata massima ta' fluss tal-fann [m3/min]; |
| --- | --- |

F hija r-rata massima ta' fluss tal-fann [m3/min];

| | PF
  hija l-qawwa introdotta tal-fann [W]. |
| --- | --- |

PF
  hija l-qawwa introdotta tal-fann [W].

3.2.   
  Konsum staġonali tal-elettriku

Il-konsum staġonali tal-elettriku Q [kWh/a] tal-fannijiet għall-użu personali huwa kkalkulat bħala:

| Q = HCE·PF + HSB·PSB | Ekwazzjoni 42 |
| --- | --- |

Q = HCE·PF + HSB·PSB

Ekwazzjoni 42

fejn:

| | HCE
  , HSB
  huma l-għadd ta' sigħat ta' tħaddim f'modalità attiva u modalità standby, meħuda mit-Tabella 10 [hrs/a]; |
| --- | --- |

HCE
  , HSB
  huma l-għadd ta' sigħat ta' tħaddim f'modalità attiva u modalità standby, meħuda mit-Tabella 10 [hrs/a];

| | PF
  hija l-qawwa nominali introdotta tal-fann [kW]; |
| --- | --- |

PF
  hija l-qawwa nominali introdotta tal-fann [kW];

| | PSB
  hija l-konsum tal-qawwa f'modalità standby [kW]. |
| --- | --- |

PSB
  hija l-konsum tal-qawwa f'modalità standby [kW].

Għall-konsum tal-qawwa bil-modalità standby (PSB
  ), japplika l-istess metodu ta' testjar użat għall-apparat ta' kundizzjonar tal-arja.

Il-qawwa introdotta tal-fann titkejjel bil-mekkaniżmu oxxillanti mixgħul. Ir-rata tal-fluss titkejjel mingħajr oxxillazzjonijiet.

TAQSIMA 3 -   ASPETTI ĠENERALI

RAPPORT TAT-TEST

Għall-fini tal-valutazzjoni tal-konformità, il-manifattur għandu jipprepara u jżomm disponibbli fuq talba minn awtoritajiet tas-sorveljanza tas-suq ir-rapporti tat-testijiet u d-dokumentazzjoni kollha meħtieġa li tappoġġa l-informazzjoni ddikjarata mill-manifattur.

Ir-rapporti tat-testijiet għandhom jinkludu l-informazzjoni rilevanti kollha tal-kejl iżda ma għandhiex tkun limitata għal:

| — | grafiki rilevanti u tabelli tal-valuri mill-kampjuni tat-temperaturi, il-valuri relattivi tal-umdità, it-tagħbijiet parzjali, ir-rati tal-fluss, il-vultaġġ/frekwenza/distorsjoni armonika tal-elettriku matul il-perjodu/perjodi tat-test u għall-punti tal-ittestjar rilevanti kollha; |
| --- | --- |

—

grafiki rilevanti u tabelli tal-valuri mill-kampjuni tat-temperaturi, il-valuri relattivi tal-umdità, it-tagħbijiet parzjali, ir-rati tal-fluss, il-vultaġġ/frekwenza/distorsjoni armonika tal-elettriku matul il-perjodu/perjodi tat-test u għall-punti tal-ittestjar rilevanti kollha;

| — | deskrizzjoni tal-metodu/metodi tat-test kif applikabbli, il-kundizzjonijiet tal-ispazju tal-laboratorju u dawk ambjentali, l-istallazzjonijiet tat-test fiżiku fejn tiġi speċifikata l-pożizzjoni tal-apparat għall-qbid tad-dejta (eż. is-sensers) u t-tagħmir għall-ipproċessar tad-dejta, kif ukoll il-firxa operattiva u l-eżatezza tal-kejl; |
| --- | --- |

—

deskrizzjoni tal-metodu/metodi tat-test kif applikabbli, il-kundizzjonijiet tal-ispazju tal-laboratorju u dawk ambjentali, l-istallazzjonijiet tat-test fiżiku fejn tiġi speċifikata l-pożizzjoni tal-apparat għall-qbid tad-dejta (eż. is-sensers) u t-tagħmir għall-ipproċessar tad-dejta, kif ukoll il-firxa operattiva u l-eżatezza tal-kejl;

| — | il-konfigurazzjonijiet tal-unità li qed tiġi ttestjata, id-deskrizzjoni tal-funzjoni biex jinqalbu awtomatikament il-konfigurazzjonijiet (eż. bejn modalità mitfija u modalità standby); |
| --- | --- |

—

il-konfigurazzjonijiet tal-unità li qed tiġi ttestjata, id-deskrizzjoni tal-funzjoni biex jinqalbu awtomatikament il-konfigurazzjonijiet (eż. bejn modalità mitfija u modalità standby);

| — | deskrizzjoni tas-sekwenza tal-ittestjar segwit, eż. biex jintlaħqu kundizzjonijiet ta’ ekwilibriju kif applikabbli. |
| --- | --- |

—

deskrizzjoni tas-sekwenza tal-ittestjar segwit, eż. biex jintlaħqu kundizzjonijiet ta’ ekwilibriju kif applikabbli.

Għal unitajiet ta' kapaċità varjabbli fejn huma ddikjarati l-EER, is-COP u l-kapaċitajiet, dawn għandhom jingħataw għall-istess konfigurazzjonijiet tal-frekwenza għall-istess kundizzjonijiet ta' tagħbija parzjali.

Ir-rapport tat-test għandu jinkludi r-riżultati tat-test(ijiet) tat-tagħbija parzjali u l-kalkolu tal-EER jew is-COP, is-SEER/SCOP ta' referenza u s-SEERon/SCOPon ta' referenza, fejn applikabbli.

Fir-rapport tat-test, il-valuri tal-EER/COP ikkalkulati u l-valuri tas-SEER/SEERon/SCOP/ SCOPon ta' referenza għandhom ikunu bbażati fuq il-valuri ddikjarati mill-manifattur, bil-kundizzjoni li dawk il-valuri huma fi ħdan it-tolleranzi aċċettabbli.

Fejn id-dokument ma jiddeskrivix il-kundizzjonijiet ta' kejl, il-kalkoli jew aspetti oħra, il-manifatturi għandhom jirreferu għall-kejl u l-kalkoli mwettqa permezz ta' proċeduri ta' kejl affidabbli, preċiżi u riproduċibbli, li jqisu l-metodi ta' kejl l-aktar avvanzati rikonoxxuti b'mod ġenerali, u li r-riżultati tagħhom huma meqjusa li għandhom livell baxx ta' dubju, inkluż metodi msemmija fid-dokumenti, li n-numri ta' referenza tagħhom ġew ippubblikati għal dak l-iskop f'Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.

---

(1)  L-intenzjoni hija li dawn il-metodi tranżizzjonali finalment jinbidlu bi standard(s) armonizzat(i). Fejn disponibbli, ir-referenza/i għall-istandard(s) armonizzat(i) għandha/hom tiġi/jiġu ppubblikata/i f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea skont l-Artikoli 9 u 10 tad-Direttiva 2009/125/KE.

(2)  ĠU L 161, 14.6.2006, p. 1.

(3)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change: http://www.ipcc.ch/pub/reports.htm

(4)  Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T Houghton, G.J.Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(5)  Għal apparat multisplit, id-dejta tiġi pprovduta bi Proporzjon tal-kapaċità ta' 1

(6)  = Għal unitajiet b'kapaċità fi stadji, żewġ valuri mifruda bi slexx (‘/’) jiġu ddikjarati f'kull kaxxa fit-taqsima “Kapaċità ddikjarata tal-unità” u " EER/COP iddikjarat" tal-unità. L-għadd ta' ċifri deċimali fil-kaxxa jindika l-preċiżjoni tar-rappurtar.

(7)  = Jekk jintgħażel il-valur assenjat ta' Cd=0,25 mela (ir-riżultati minn) testijiet taċ-ċikli mhumiex meħtieġa. Inkella jkun meħtieġ il-valur tat-test taċ-ċikli tat-tisħin jew tat-tkessiħ.

(8)  Fil-każ ta’ kundizzjonaturi tal-arja b’kanal singolu, il-kundensur (evaporatur), waqt it-tkessiħ (tisħin), ma jieħux l-arja minn barra iżda minn ġewwa.

(9)  Tj = – 7 °C mhux meħtieġ għal staġun tat-tisħin 'Aktar sħun';

(10)  Tj = – 15 °C mhux meħtieġ għal staġun tat-tisħin 'Aktar sħun' u 'Medju’;

---

V Avviżi

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

| 16.6.2012 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 172/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2012

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 172/27

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT – L-ISVEZJA

Għajnuna mill-Istat Nru SA.18857 (2012/C) (ex 2011/NN) – Għajnuna allegata lil VFAB u Ryanair Ltd – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2012/C 172/02

Permezz tal-ittra ddatata l-25 ta’ Jannar 2012, riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni ta’ wara dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lill-Isvezja bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stipulata fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-għajnuna msemmija hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom dwar il-miżura, li fir-rigward tagħha l-Kummissjoni qed tagħti bidu għall-proċedura, fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ dan is-sommarju u l-ittra li ġejja, lil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Register |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Register

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dawn il-kummenti ser jiġu kkomunikati lill-Isvezja. Il-parti interessata li tressaq il-kummenti tista’ titlob bil-miktub li l-identità tagħha tibqa’ kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għat-talba.

IT-TEST TAS-SOMMARJU

1.   PROĊEDURA

Fit-8 ta’ Frar 2005, il-Kummissjoni rċeviet ilment minn operatur ta’ linja tal-ajru li jallega li l-awtoritajiet Svediżi pprovdew għajnuna mill-Istat illegali u mhux skont il-liġi lil Ryanair Ltd (minn hawn ’il quddiem "Ryanair") permezz tal-arranġamenti fl-ajruport ta’ Västerås (minn hawn ’il quddiem, "l-ilment"). B’mod partikolari, li Ryanair se tibbenefika minn ħlasijiet tal-ajruport li huma sostanzjalment inqas minn dawk tal-kwerelant. Wara l-ilment inizjali, il-kwerelant bagħat informazzjoni ulterjuri rigward l-għajnuna allegata permezz tal-ittri ddatati l-21 ta’ Marzu 2006 u d-19 ta’ April 2007.

Fit-2 ta’ Marzu 2005, it-23 ta’ Mejju 2006, id-19 ta’ Diċembru 2006 u fil-21 ta’ Marzu 2011, il-Kummissjoni talbet informazzjoni dwar il-miżura ta’ għajnuna allegata mill-awtoritajiet Svediżi. L-awtoritajiet Svediżi rrispondew għat-talbiet tal-Kummissjoni permezz tal-ittri ddatati s-27 ta’ Ġunju 2005, il-15 ta’ Settembru 2006, it-22 ta’ Frar 2007 u l-24 ta’ Ġunju 2011.

2.   DESKRIZZJONI TAL-MIŻURI

L-ajruport ta’ Västerås hu ajruport ċivili reġjonali b’madwar 151 000 passiġġier fl-2010. Huwa mħaddem minn Västerås Flygplats AB (minn hawn ’il quddiem "VFAB"), li matul il-perjodu kollu li kien soġġett għall-valutazzjoni (2001-2010), kienet kumpanija 100 % proprjetà pubblika. Mill-2001 VFAB kellha timxi skont arranġamenti kuntrattwali ma’ Ryanair:

| — | F’April 2001, VFAB u Ryanair qablu li din tal-aħħar tibda topera titjiriet bi prezz baxx fuq bażi ta’ mill-inqas titjira waħda kuljum fl-ajruport ta’ Västerås (minn hawn ’il quddiem "il-Ftehim tal-2001"). Il-Ftehim kellu perjodu ta’ [...] (1) snin u kien jikkonkludi li Ryanair se topera fl-ajruport matul is-sigħat normali ta’ ftuħ. Ġie konkluż ukoll li Ryanair tħallas l-imposti tal-ajruport (2) bi prezz fiss għal kull unità għal kull passiġġier fuq it-titjiriet tagħha. Is-servizz minn VFAB lil Ryanair kien limitat u Ryanair iggarantiet minimu ta’ [...] (1) passiġġieri li jitilqu fis-sena għal kull rotazzjoni. Barra minn hekk, VFAB kellha tħallas lil Ryanair SEK [...] (1) f’appoġġ tat-tqegħid fis-suq. |
| --- | --- |

—

F’April 2001, VFAB u Ryanair qablu li din tal-aħħar tibda topera titjiriet bi prezz baxx fuq bażi ta’ mill-inqas titjira waħda kuljum fl-ajruport ta’ Västerås (minn hawn ’il quddiem "il-Ftehim tal-2001"). Il-Ftehim kellu perjodu ta’ [...] (1) snin u kien jikkonkludi li Ryanair se topera fl-ajruport matul is-sigħat normali ta’ ftuħ. Ġie konkluż ukoll li Ryanair tħallas l-imposti tal-ajruport (2) bi prezz fiss għal kull unità għal kull passiġġier fuq it-titjiriet tagħha. Is-servizz minn VFAB lil Ryanair kien limitat u Ryanair iggarantiet minimu ta’ [...] (1) passiġġieri li jitilqu fis-sena għal kull rotazzjoni. Barra minn hekk, VFAB kellha tħallas lil Ryanair SEK [...] (1) f’appoġġ tat-tqegħid fis-suq.

| — | F’addendum għall-Ftehim tal-2001, l-imposti tal-ajruport applikabbli għal Ryanair fl-ajruport ta’ Västerås tbaxxew u l-varjazzjoni fil-ħlasijiet applikabbli ġiet introdotta fuq il-bażi tan-numru ta’ rotazzjonijiet imwettqa kuljum minn Ryanair. |
| --- | --- |

—

F’addendum għall-Ftehim tal-2001, l-imposti tal-ajruport applikabbli għal Ryanair fl-ajruport ta’ Västerås tbaxxew u l-varjazzjoni fil-ħlasijiet applikabbli ġiet introdotta fuq il-bażi tan-numru ta’ rotazzjonijiet imwettqa kuljum minn Ryanair.

| — | F’Jannar 2005, VFAB u Ryanair daħlu fi ftehim ġdid (minn hawn ’il quddiem "il-Ftehim tal-2005") li ssostitwixxa dak preċedenti u kellu perjodu ta’ [...] (1) snin. Ryanair intrabtet li twettaq [...] (1) u l-imposta tal-ajruport kienet [...] (1). |
| --- | --- |

—

F’Jannar 2005, VFAB u Ryanair daħlu fi ftehim ġdid (minn hawn ’il quddiem "il-Ftehim tal-2005") li ssostitwixxa dak preċedenti u kellu perjodu ta’ [...] (1) snin. Ryanair intrabtet li twettaq [...] (1) u l-imposta tal-ajruport kienet [...] (1).

| — | Fl-2008 u l-2010, VFAB u Ryanair qablu fuq żewġ patti kummerċjali oħra fejn VFAB kellha tħallas lil Ryanair total ta' madwar EUR [...] (1). Min-naħa tagħha, VFAB tirċievi servizzi ta’ kummerċjalizzazzjoni minn Ryanair, prinċipalment billi tkun preżenti fuq il-websajts UK u SE ta’ Ryanair. Barra minn hekk, jekk Ryanair tibda rotta ġdida, VFAB qablet li [...] (1). |
| --- | --- |

—

Fl-2008 u l-2010, VFAB u Ryanair qablu fuq żewġ patti kummerċjali oħra fejn VFAB kellha tħallas lil Ryanair total ta' madwar EUR [...] (1). Min-naħa tagħha, VFAB tirċievi servizzi ta’ kummerċjalizzazzjoni minn Ryanair, prinċipalment billi tkun preżenti fuq il-websajts UK u SE ta’ Ryanair. Barra minn hekk, jekk Ryanair tibda rotta ġdida, VFAB qablet li [...] (1).

Mill-1999, VFAB kellha telf importanti mill-attivitajiet tagħha fl-ajruport. Sabiex tal-anqas ikopru parzjalment dan it-telf, is-sidien ta’ VFAB pprovdew kontribuzzjonijiet tal-azzjonisti ta’ SEK 194 miljun (madwar EUR 21.4 miljun) bħala total għall-perjodu bejn l-2003 u l-2010. Il-kwerelant indika wkoll li dawn il-kontribuzzjonijiet tal-azzjonisti pprovduti lil VFAB mingħand is-sidien pubbliċi tagħha jistgħu jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat illegali u mhux skont il-liġi. Wara l-bejgħ tal-infrastruttura tal-ajruport lil kumpanija pubblika oħra fl-2003, VFAB tħallas il-kera biex tagħmel użu mill-ajruport. Hemm indikazzjonijiet li l-kera annwali hi stabbilita għal madwar SEK [...] (1), anqas mill-prezz tas-suq (madwar EUR [...] (1) bħala total għall-perjodu 2003-2010). Barra minn hekk, għal kull sena taħt eżami (jiġifieri 2001-2010) ħlief fl-2007, VFAB rċeviet għajnuna operattiva li hi pprovduta għal ajruporti fl-Isvezja li mhumiex fil-pussess dirett tal-Istat. Il-baġit ta’ dik l-iskema jidher li hu madwar 11-il miljun fis-sena. L-ammont totali li nkiseb minn VFAB minn dik l-iskema hu ta' madwar SEK 15.8 miljun (kważi EUR 2 miljun).

3.   IL-VALUTAZZJONI TAL-MIŻURI

Il-Kummissjoni analizzat jekk il-miżuri li ġejjin jistgħux jikkwalifikaw bħala għajnuna mill-Istat mogħtija mill-awtoritajiet Svediżi lil VFAB:

| (1) | Il-kontribuzzjonijiet tal-azzjonisti pprovduti lil VFAB bejn l-2003 u l-2010: L-awtoritajiet Svediżi jsostnu li s-sidien ta’ VFAB aġixxew skont il-prinċipju tal-investitur fl-ekonomija tas-suq meta pprovdew il-kontribuzzjonijiet tal-azzjonisti u li VFAB qed tinżamm fin-negozju peress li s-sid tagħha jara prospetti finanzjarji fit-tul. Madankollu, l-Isvezja ma pprovdiet l-ebda evidenza konvinċenti li tappoġġja din l-istqarrija. Għall-kuntrarju jidher dubjuż li investitur fis-suq, mingħajr pjan kummerċjali dettaljat, seta’ kompla jkopri t-telf sostanzjali ta’ VFAB matul l-aħħar għaxar snin. L-awtoritajiet Svediżi ma sostnewx li VFAB hi soġġetta għal obbligu ta’ servizz pubbliku u li għalhekk il-kontribuzzjonijiet kienu jkunu kumpens. |
| --- | --- |

(1)

Il-kontribuzzjonijiet tal-azzjonisti pprovduti lil VFAB bejn l-2003 u l-2010: L-awtoritajiet Svediżi jsostnu li s-sidien ta’ VFAB aġixxew skont il-prinċipju tal-investitur fl-ekonomija tas-suq meta pprovdew il-kontribuzzjonijiet tal-azzjonisti u li VFAB qed tinżamm fin-negozju peress li s-sid tagħha jara prospetti finanzjarji fit-tul. Madankollu, l-Isvezja ma pprovdiet l-ebda evidenza konvinċenti li tappoġġja din l-istqarrija. Għall-kuntrarju jidher dubjuż li investitur fis-suq, mingħajr pjan kummerċjali dettaljat, seta’ kompla jkopri t-telf sostanzjali ta’ VFAB matul l-aħħar għaxar snin. L-awtoritajiet Svediżi ma sostnewx li VFAB hi soġġetta għal obbligu ta’ servizz pubbliku u li għalhekk il-kontribuzzjonijiet kienu jkunu kumpens.

| (2) | Il-kera mnaqqsa mħallsa minn VFAB biex tagħmel użu mill-infrastruttura tal-ajruport: Rigward il-kera annwali mħallsa minn VFAB għall-użu tal-infrastruttura, jidher li din hi stabbilita skont il-prezz tas-suq u għalhekk tkun tikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għal VFAB. |
| --- | --- |

(2)

Il-kera mnaqqsa mħallsa minn VFAB biex tagħmel użu mill-infrastruttura tal-ajruport: Rigward il-kera annwali mħallsa minn VFAB għall-użu tal-infrastruttura, jidher li din hi stabbilita skont il-prezz tas-suq u għalhekk tkun tikkostitwixxi vantaġġ ekonomiku għal VFAB.

| (3) | L-appoġġ operattiv mill-Istat għall-ajruporti li mhumiex tal-Istat: Fir-rigward tal-appoġġ operattiv ipprovdut għall-ajruporti li mhumiex fil-pussess dirett tal-Istat, dan jipprovdi vantaġġ ekonomiku lir-riċevituri. |
| --- | --- |

(3)

L-appoġġ operattiv mill-Istat għall-ajruporti li mhumiex tal-Istat: Fir-rigward tal-appoġġ operattiv ipprovdut għall-ajruporti li mhumiex fil-pussess dirett tal-Istat, dan jipprovdi vantaġġ ekonomiku lir-riċevituri.

Peress li dawn it-tliet miżuri huma ffinanzjati mir-riżorsi tal-Istat u jidhru li huma attribwibbli għall-Istat, huma selettivi u jgħawġu jew jheddu li jgħawġu l-kompetizzjoni u jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri, il-Kummissjoni tadotta l-fehma preliminari li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. F’dan l-istadju tal-eżami tagħha tal-miżuri, il-Kummissjoni għandha dubji li tali għajnuna tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.

Barra minn hekk, il-Kummissjoni vvalutat jekk il-miżuri li ġejjin jikkwalifikawx bħala għajnuna mill-Istat mogħtija mill-awtoritajiet Svediżi permezz ta’ VFAB lil Ryanair:

| (4) | L-imposti tal-ajruport applikabbli għal Ryanair matul l-2001 sal-2010: L-awtoritajiet Svediżi jargumentaw li VFAB kienet qed taġixxi bħala investitur f’ekonomija tas-suq meta daħlet fi ftehim ma’ Ryanair. Rigward l-imposti tal-ajruport, dawk applikabbli għal Ryanair essenzjalment huma inqas minn dawk ta’ eż. SAS. L-Isvezja ssostni li dan huwa minħabba l-fatt li Ryanair tuża anqas servizzi tal-ajruport f’proporzjon ma’ SAS, qagħdet lura milli topera fil-ħinijiet bl-aktar volum ta’ xogħol u kienet lesta li tiffirma kuntratt għal żmien twil. Dan ġie kkunsidrat li jagħti aktar sigurtà finanzjarja fit-tul lill-ajruport. Għalkemm hu veru li s-servizz mogħti lil Ryanair għall-imposta li ħallset hu aktar limitat, l-awtoritajiet Svediżi ma ssottomettewx kalkoli (pjan tan-negozju, eċċ) li juru li l-imposta applikabbli veru tikkorrispondi għal dan il-livell ta’ servizz imnaqqas. Huma ssottomettew kalkoli li jindikaw li passiġġier ta’ Ryanair iħalli aktar profitt għal VFAB minn passiġier ta’ [...] (1), li skont l-ispjegazzjoni tagħhom hu minħabba l-fatt li l-passiġġieri ta’ Ryanair sa ċertu punt jużaw aktar il-kafetterija u l-bar tal-ajruport. Madankollu, ma hemm l-ebda evidenza tas-suppożizzjonijiet li fuqhom ġew ibbażati dawn il-kalkoli u l-Isvezja lanqas ma targumenta li dawn kienu preżenti saż-żmien li fih ġew iddeterminati l-imposti. Barra minn hekk, Ryanair issa hi l-unika linja tal-ajru attiva fl-ajruport u l-fatt li t-telf tal-operat ta’ VFAB żdied b’mod sinifikanti wara li l-linji tal-ajru l-oħra kollha abbandunaw l-ajruport imur kontra l-argumentazzjoni tal-Isvezja li r-rotazzjonijiet ta’ Ryanair huma ta’ profit għal VFAB. |
| --- | --- |

(4)

L-imposti tal-ajruport applikabbli għal Ryanair matul l-2001 sal-2010: L-awtoritajiet Svediżi jargumentaw li VFAB kienet qed taġixxi bħala investitur f’ekonomija tas-suq meta daħlet fi ftehim ma’ Ryanair. Rigward l-imposti tal-ajruport, dawk applikabbli għal Ryanair essenzjalment huma inqas minn dawk ta’ eż. SAS. L-Isvezja ssostni li dan huwa minħabba l-fatt li Ryanair tuża anqas servizzi tal-ajruport f’proporzjon ma’ SAS, qagħdet lura milli topera fil-ħinijiet bl-aktar volum ta’ xogħol u kienet lesta li tiffirma kuntratt għal żmien twil. Dan ġie kkunsidrat li jagħti aktar sigurtà finanzjarja fit-tul lill-ajruport. Għalkemm hu veru li s-servizz mogħti lil Ryanair għall-imposta li ħallset hu aktar limitat, l-awtoritajiet Svediżi ma ssottomettewx kalkoli (pjan tan-negozju, eċċ) li juru li l-imposta applikabbli veru tikkorrispondi għal dan il-livell ta’ servizz imnaqqas. Huma ssottomettew kalkoli li jindikaw li passiġġier ta’ Ryanair iħalli aktar profitt għal VFAB minn passiġier ta’ [...] (1), li skont l-ispjegazzjoni tagħhom hu minħabba l-fatt li l-passiġġieri ta’ Ryanair sa ċertu punt jużaw aktar il-kafetterija u l-bar tal-ajruport. Madankollu, ma hemm l-ebda evidenza tas-suppożizzjonijiet li fuqhom ġew ibbażati dawn il-kalkoli u l-Isvezja lanqas ma targumenta li dawn kienu preżenti saż-żmien li fih ġew iddeterminati l-imposti. Barra minn hekk, Ryanair issa hi l-unika linja tal-ajru attiva fl-ajruport u l-fatt li t-telf tal-operat ta’ VFAB żdied b’mod sinifikanti wara li l-linji tal-ajru l-oħra kollha abbandunaw l-ajruport imur kontra l-argumentazzjoni tal-Isvezja li r-rotazzjonijiet ta’ Ryanair huma ta’ profit għal VFAB.

| (5) | L-appoġġ ta’ kummerċjalizzazzjoni mogħti minn VFAB lil Ryanair/AMS fl-2001, l-2008 u l-2010: L-ewwel, hu nnutat li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, jidher li r-regoli tal-akkwist pubbliku tal-UE ma ġewx imħarsa, peress li ma saritx proċedura ta’ sejħa għall-offerti għall-għoti tal-ftehimiet dwar il-kummerċjalizzazzjoni. L-awtoritajiet Svediżi jsostnu li dan hu f’konformità mal-prattika fl-industrija u jissottomettu evidenza ta’ avviż mill-ajruport ta’ Arlanda biex jattiraw rotot ġodda permezz ta’ appoġġ tas-suq. Madankollu, skont dak l-avviż, tali appoġġ ta’ kummerċjalizzazzjoni jidher li ġie pprovdut taħt kondizzjonijiet konsiderevolment inqas ġenerużi minn dawk mogħtija minn VFAB lil Ryanair/AMS. Barra minn hekk, jidher li japplikaw għall-operaturi tal-ajru kollha, filwaqt li f’dan il-każ m’aħniex konxji li l-aġġoġġ ta’ tqegħid fis-suq ġie pprovdut bl-istess kundizzjonijiet għal xi linja tal-ajru oħra attiva fl-ajruport Västerås. |
| --- | --- |

(5)

L-appoġġ ta’ kummerċjalizzazzjoni mogħti minn VFAB lil Ryanair/AMS fl-2001, l-2008 u l-2010: L-ewwel, hu nnutat li, fuq il-bażi tal-informazzjoni disponibbli, jidher li r-regoli tal-akkwist pubbliku tal-UE ma ġewx imħarsa, peress li ma saritx proċedura ta’ sejħa għall-offerti għall-għoti tal-ftehimiet dwar il-kummerċjalizzazzjoni. L-awtoritajiet Svediżi jsostnu li dan hu f’konformità mal-prattika fl-industrija u jissottomettu evidenza ta’ avviż mill-ajruport ta’ Arlanda biex jattiraw rotot ġodda permezz ta’ appoġġ tas-suq. Madankollu, skont dak l-avviż, tali appoġġ ta’ kummerċjalizzazzjoni jidher li ġie pprovdut taħt kondizzjonijiet konsiderevolment inqas ġenerużi minn dawk mogħtija minn VFAB lil Ryanair/AMS. Barra minn hekk, jidher li japplikaw għall-operaturi tal-ajru kollha, filwaqt li f’dan il-każ m’aħniex konxji li l-aġġoġġ ta’ tqegħid fis-suq ġie pprovdut bl-istess kundizzjonijiet għal xi linja tal-ajru oħra attiva fl-ajruport Västerås.

Għalhekk, il-Kummissjoni tieħu pożizzjoni preliminari li ż-żewġ miżuri jipprovdu lil Ryanair/AMS b’vantaġġ ekonomiku, peress li dawn jeħilsuha mill-kostijiet li kellha tħallas. Billi l-miżuri huma ffinanzjati permezz tar-riżorsi tal-Istat u huma attribwibbli għall-Istat, huma selettivi u jikkaġunaw distorsjoni jew jheddu li jikkaġunaw distorsjoni tal-kompetizzjoni u jaffettwaw il-kummerċ bejn l-Istati Membri, il-Kummissjoni tikkonkludi b’mod preliminari li jikkostitwixxu għajnuna mill-Istat fit-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. F’dan l-istadju, il-Kummissjoni għandha dubji li tali għajnuna tista’ titqies bħala kompatibbli mas-suq intern.

Skont l-Artikolu 14 tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 659/1999, kull għajnuna mhux skont il-liġi tista’ tkun soġġetta għal irkupru mingħand ir-riċevitur.

TEST TAL-ITTRA

“Kommissionen önskar underrätta de svenska myndigheterna om att den, efter att ha undersökt de upplysningar som lämnats av Er angående ovan angivna ärende, har beslutat att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget).

1.   FÖRFARANDE

| 1. | Den 8 februari 2005 mottog kommissionen ett klagomål från Scandinavian Airlines System AB (3) (nedan kallat SAS eller klaganden) rörande påstått olagligt statligt stöd med anledning av avtalen mellan Västerås Flygplats och ett flygbolag, dvs. Ryanair. (4) Klagomålet registrerades med nummer CP 115/2007 (nedan kallat klagomålet). |
| --- | --- |

1.

Den 8 februari 2005 mottog kommissionen ett klagomål från Scandinavian Airlines System AB (3) (nedan kallat SAS eller klaganden) rörande påstått olagligt statligt stöd med anledning av avtalen mellan Västerås Flygplats och ett flygbolag, dvs. Ryanair. (4) Klagomålet registrerades med nummer CP 115/2007 (nedan kallat klagomålet).

| 2. | Den 2 mars 2005 bad kommissionen de svenska myndigheterna om upplysningar avseende den påstådda stödåtgärden, vilket de svenska myndigheterna inkom med den 27 juni 2005. Genom en skrivelse av den 21 december 2005 vidarebefordrade kommissionen en icke-konfidentiell sammanfattning av de svenska myndigheternas svar till klaganden, som inkom med ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 21 mars 2006. |
| --- | --- |

2.

Den 2 mars 2005 bad kommissionen de svenska myndigheterna om upplysningar avseende den påstådda stödåtgärden, vilket de svenska myndigheterna inkom med den 27 juni 2005. Genom en skrivelse av den 21 december 2005 vidarebefordrade kommissionen en icke-konfidentiell sammanfattning av de svenska myndigheternas svar till klaganden, som inkom med ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 21 mars 2006.

| 3. | Den 23 maj 2006 bad kommissionen de svenska myndigheterna om ytterligare upplysningar, som de inkom med den 15 september 2006. Den 7 december 2006 bad kommissionen klaganden att inkomma med kompletterande upplysningar på grundval av de svenska myndigheternas svar, vilket klaganden gjorde genom en skrivelse av den 19 april 2007. |
| --- | --- |

3.

Den 23 maj 2006 bad kommissionen de svenska myndigheterna om ytterligare upplysningar, som de inkom med den 15 september 2006. Den 7 december 2006 bad kommissionen klaganden att inkomma med kompletterande upplysningar på grundval av de svenska myndigheternas svar, vilket klaganden gjorde genom en skrivelse av den 19 april 2007.

| 4. | Genom en skrivelse av den 19 december 2006 bad kommissionen de svenska myndigheterna om kompletterande upplysningar, vilka mottogs den 22 februari 2007. |
| --- | --- |

4.

Genom en skrivelse av den 19 december 2006 bad kommissionen de svenska myndigheterna om kompletterande upplysningar, vilka mottogs den 22 februari 2007.

| 5. | Genom en skrivelse av den 21 mars 2011 bad kommissionen ännu en gång de svenska myndigheterna om kompletterande upplysningar, som de inkom med den 24 juni 2011. |
| --- | --- |

5.

Genom en skrivelse av den 21 mars 2011 bad kommissionen ännu en gång de svenska myndigheterna om kompletterande upplysningar, som de inkom med den 24 juni 2011.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

| 6. | Stödet påstås ha beviljats av de svenska myndigheterna till Ryanair via avtalen vid Västerås flygplats. Ryanair påstås särskilt gynnas av flygplatsavgifter som inte är kostnadsrelaterade och som är lägre än klagandens avgifter. Dessutom anges att flygplatsoperatören Västerås Flygplats AB (nedan kallat VFAB) kan vara mottagare av statligt stöd via aktieägartillskott från sina offentliga ägare. |
| --- | --- |

6.

Stödet påstås ha beviljats av de svenska myndigheterna till Ryanair via avtalen vid Västerås flygplats. Ryanair påstås särskilt gynnas av flygplatsavgifter som inte är kostnadsrelaterade och som är lägre än klagandens avgifter. Dessutom anges att flygplatsoperatören Västerås Flygplats AB (nedan kallat VFAB) kan vara mottagare av statligt stöd via aktieägartillskott från sina offentliga ägare.

| 7. | Detta beslut gäller perioden från den 1 januari 2001 till den 31 december 2010. |
| --- | --- |

7.

Detta beslut gäller perioden från den 1 januari 2001 till den 31 december 2010.

2.1   Västerås flygplats

| 8. | Västerås flygplats är en liten allmän flygplats som är belägen ungefär 5 km öster om Västerås centrum och nästan 100 km väster om Stockholm. Det finns fyra andra flygplatser inom en radie på 100 km från Västerås flygplats, nämligen Stockholm-Arlanda, Stockholm-Bromma, Skavsta och Örebro-Bofors. |
| --- | --- |

8.

Västerås flygplats är en liten allmän flygplats som är belägen ungefär 5 km öster om Västerås centrum och nästan 100 km väster om Stockholm. Det finns fyra andra flygplatser inom en radie på 100 km från Västerås flygplats, nämligen Stockholm-Arlanda, Stockholm-Bromma, Skavsta och Örebro-Bofors.

| 9. | Förutom för allmän flygtransportverksamhet används Västerås flygplats av Hässlögymnasiet (Aviation College of Sweden), som tillhandahåller utbildning för flygmekaniker och flygtekniker, trafikflygare osv., samt av Myndigheten för yrkeshögskolan, som tillhandahåller utbildning för flygtekniker. Västerås flygplats används även för militära ändamål som en transportbas för internationell verksamhet. |
| --- | --- |

9.

Förutom för allmän flygtransportverksamhet används Västerås flygplats av Hässlögymnasiet (Aviation College of Sweden), som tillhandahåller utbildning för flygmekaniker och flygtekniker, trafikflygare osv., samt av Myndigheten för yrkeshögskolan, som tillhandahåller utbildning för flygtekniker. Västerås flygplats används även för militära ändamål som en transportbas för internationell verksamhet.

| 10. | Trafiken vid Västerås flygplats under perioden 2000–2010 sammanfattas i följande tabell:

  Tabell 1:


  Passagerarfrekvens och aktiva flygbolag vid Västerås flygplats 2000–2010 (källor: flygplatsstatistik från Transportstyrelsen
   (5)
  och information från de svenska myndigheterna)









  År | Antal landningar | Antal passagerare | Flygbolag som är aktiva vid flygplatsen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 12 450 | 113 626 | European Executive Express
  SAS
  Direktflyg |
| 2001 | 18 708 | 185 302 | European Executive Express
  SAS
  Direktflyg
  Ryanair |
| 2002 | 19 146 | 190 038 | European Executive Express
  SAS (avslutad i oktober)
  Direktflyg
  Skyways |
| 2003 | 16 500 | 197 584 | European Executive Express (avslutad i oktober)
  Direktflyg
  Skyways
  Ryanair |
| 2004 | 17 599 | 242 376 | SAS (begränsad verksamhet inleddes i november)
  Direktflyg (begränsad verksamhet sedan maj)
  Skyways (avslutad i juli)
  Ryanair |
| 2005 | 14 123 | 221 422 | SAS (begränsad verksamhet)
  Direktflyg (begränsad verksamhet avslutad i mars)
  Ryanair |
| 2006 | 13 097 | 182 700 | SAS (begränsad verksamhet)
  Ryanair (6) |
| 2007 | 13 994 | 178 795 | SAS (avslutad i mars)
  Ryanair |
| 2008 | 11 973 | 186 612 | Ryanair
  Wizzair (startade i maj) |
| 2009 | 15 193 | 174 495 | Ryanair
  Wizzair (avslutad i oktober) |
| 2010 | 14 420 | 150 793 | Ryanair
  City airlines (startade i april och avslutades i maj) |

10.

Trafiken vid Västerås flygplats under perioden 2000–2010 sammanfattas i följande tabell:

Tabell 1:

Passagerarfrekvens och aktiva flygbolag vid Västerås flygplats 2000–2010 (källor: flygplatsstatistik från Transportstyrelsen
   (5)
  och information från de svenska myndigheterna)

År

Antal landningar

Antal passagerare

Flygbolag som är aktiva vid flygplatsen

2000

12 450

113 626

European Executive Express

SAS

Direktflyg

2001

18 708

185 302

European Executive Express

SAS

Direktflyg

Ryanair

2002

19 146

190 038

European Executive Express

SAS (avslutad i oktober)

Direktflyg

Skyways

2003

16 500

197 584

European Executive Express (avslutad i oktober)

Direktflyg

Skyways

Ryanair

2004

17 599

242 376

SAS (begränsad verksamhet inleddes i november)

Direktflyg (begränsad verksamhet sedan maj)

Skyways (avslutad i juli)

Ryanair

2005

14 123

221 422

SAS (begränsad verksamhet)

Direktflyg (begränsad verksamhet avslutad i mars)

Ryanair

2006

13 097

182 700

SAS (begränsad verksamhet)

Ryanair (6)

2007

13 994

178 795

SAS (avslutad i mars)

Ryanair

2008

11 973

186 612

Ryanair

Wizzair (startade i maj)

2009

15 193

174 495

Ryanair

Wizzair (avslutad i oktober)

2010

14 420

150 793

Ryanair

City airlines (startade i april och avslutades i maj)

| 11. | Sedan 2001 tillåter svenska Miljödomstolen 55 000 flygrörelser per år vid Västerås flygplats (dvs. 27 500 landningar och starter) (7). Inom ramen för detta antal fastställdes vissa tak för olika typer av flygrörelser, nämligen högst 15 000 skolflygrörelser och högst 350 flygrörelser för militära flygningar. (8) |
| --- | --- |

11.

Sedan 2001 tillåter svenska Miljödomstolen 55 000 flygrörelser per år vid Västerås flygplats (dvs. 27 500 landningar och starter) (7). Inom ramen för detta antal fastställdes vissa tak för olika typer av flygrörelser, nämligen högst 15 000 skolflygrörelser och högst 350 flygrörelser för militära flygningar. (8)

2.2   Västerås Flygplats AB

| 12. | Västerås flygplats drivs av VFAB, som är ett offentligägt bolag. VFAB bildades av Västerås stad i slutet av 1990-talet. Då ägdes VFAB och flygplatsinfrastrukturen helt av Västerås stad via ett fastighetsbolag. År 2000 förvärvade den statligt ägda svenska Luftfartsstyrelsen (f.d. Luftfartsverket) 40 procent av aktierna i VFAB via sitt dotterbolag LFV Holding AB. I december 2006 sålde emellertid LFV Holding AB sin andel i VFAB tillbaka till Västerås stad för 1 svensk krona. Västerås stad är alltså återigen den enda ägaren till VFAB. Under hela den period som omfattas av denna bedömning har VFAB följaktligen varit ett till fullo offentligt ägt bolag. |
| --- | --- |

12.

Västerås flygplats drivs av VFAB, som är ett offentligägt bolag. VFAB bildades av Västerås stad i slutet av 1990-talet. Då ägdes VFAB och flygplatsinfrastrukturen helt av Västerås stad via ett fastighetsbolag. År 2000 förvärvade den statligt ägda svenska Luftfartsstyrelsen (f.d. Luftfartsverket) 40 procent av aktierna i VFAB via sitt dotterbolag LFV Holding AB. I december 2006 sålde emellertid LFV Holding AB sin andel i VFAB tillbaka till Västerås stad för 1 svensk krona. Västerås stad är alltså återigen den enda ägaren till VFAB. Under hela den period som omfattas av denna bedömning har VFAB följaktligen varit ett till fullo offentligt ägt bolag.

| 13. | Fram till 2003 ägde VFAB den flygplatsinfrastruktur som den driver. Sommaren 2003 såldes dock flygplatsinfrastrukturen till Västerås Flygfastigheter AB, ett till fullo offentligt ägt bolag. Sedan 2004 betalar VFAB därför hyra för sin användning av flygplatsinfrastrukturen. Under perioden 2004–2010 har den årliga hyra som betalats till Västerås Flygfastigheter AB varierat mellan [...] (9) svenska kronor och [...] (9) svenska kronor. |
| --- | --- |

13.

Fram till 2003 ägde VFAB den flygplatsinfrastruktur som den driver. Sommaren 2003 såldes dock flygplatsinfrastrukturen till Västerås Flygfastigheter AB, ett till fullo offentligt ägt bolag. Sedan 2004 betalar VFAB därför hyra för sin användning av flygplatsinfrastrukturen. Under perioden 2004–2010 har den årliga hyra som betalats till Västerås Flygfastigheter AB varierat mellan [...] (9) svenska kronor och [...] (9) svenska kronor.

| 14. | Enligt dess årsredovisningar har VFAB haft följande årliga förluster för sin verksamhet vid Västerås flygplats. (Alla värden anges i miljoner svenska kronor.)

  Tabell 2:


  Årligt resultat för VFAB (källa: årsredovisningar för VFAB)











  År | Intäkter | Annat driftstöd | EBITDA exkl. driftstöd | EBIT exkl. driftstöd | Nettovinst/-förlust exkl. driftstöd |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 (10) | 25,6 | 2,5 | –4,9 | –6,4 | –2,5 |
| 2000 | 25,1 | 2,3 | –8,5 | –11,2 | –12,7 |
| 2001 | 30,8 | 1,5 | –8,1 | –11,7 | –13,4 |
| 2002 | 30,9 | 1,1 | –7,0 | –11,4 | –16,4 |
| 2003 | 26,2 | 1,0 | –15,8 | –18,6 | –21,2 |
| 2004 | 23,9 | 1,3 | –15,3 | –16,6 | –16,6 |
| 2005 | 24,0 | 1,1 | –17,9 | –19,1 | –19,2 |
| 2006 | 19,5 | 1,1 | –23,3 | –24,5 | –24,6 |
| 2007 | 20,9 | — | –22,0 | –23,1 | –22,9 |
| 2008 | 23,1 | 0,7 | –22,3 | –23,3 | –23,2 |
| 2009 | 22,9 | 1,6 | –24,6 | –25,8 | –25,8 |
| 2010 | 21,9 | 1,8 | –23,6 | –24,9 | –24,8 |
| TOTALT | 15,8 | |

14.

Enligt dess årsredovisningar har VFAB haft följande årliga förluster för sin verksamhet vid Västerås flygplats. (Alla värden anges i miljoner svenska kronor.)

Tabell 2:

Årligt resultat för VFAB (källa: årsredovisningar för VFAB)

År

Intäkter

Annat driftstöd

EBITDA exkl. driftstöd

EBIT exkl. driftstöd

Nettovinst/-förlust exkl. driftstöd

1999 (10)

25,6

2,5

–4,9

–6,4

–2,5

2000

25,1

2,3

–8,5

–11,2

–12,7

2001

30,8

1,5

–8,1

–11,7

–13,4

2002

30,9

1,1

–7,0

–11,4

–16,4

2003

26,2

1,0

–15,8

–18,6

–21,2

2004

23,9

1,3

–15,3

–16,6

–16,6

2005

24,0

1,1

–17,9

–19,1

–19,2

2006

19,5

1,1

–23,3

–24,5

–24,6

2007

20,9

—

–22,0

–23,1

–22,9

2008

23,1

0,7

–22,3

–23,3

–23,2

2009

22,9

1,6

–24,6

–25,8

–25,8

2010

21,9

1,8

–23,6

–24,9

–24,8

TOTALT

15,8

| 15. | Posten ”Annat driftstöd” består av statligt stöd för driften av flygplatser som inte ägs direkt av staten. Stödet fastställs på årlig basis och bygger på förlusten för varje flygplats. Sedan 2007 är den rättsliga grunden för stödordningen förordning (2006:1577) om driftbidrag till icke-statliga flygplatser. Under 2005 var budgeten för stödet 103 miljoner kronor, vilket tillhandahölls 22 flygplatser i Sverige. Under den period då Luftfartsstyrelsen ägde 40 procent av aktierna i VFAB minskades följaktligen driftstödet med 40 procent. (11) |
| --- | --- |

15.

Posten ”Annat driftstöd” består av statligt stöd för driften av flygplatser som inte ägs direkt av staten. Stödet fastställs på årlig basis och bygger på förlusten för varje flygplats. Sedan 2007 är den rättsliga grunden för stödordningen förordning (2006:1577) om driftbidrag till icke-statliga flygplatser. Under 2005 var budgeten för stödet 103 miljoner kronor, vilket tillhandahölls 22 flygplatser i Sverige. Under den period då Luftfartsstyrelsen ägde 40 procent av aktierna i VFAB minskades följaktligen driftstödet med 40 procent. (11)

| 16. | För att åtminstone delvis täcka de förluster som anges i tabell 2 ovan tillhandahöll aktieägarna i VFAB (dvs. Västerås stad eller Västerås stad tillsammans med LFV Holding AB) de aktieägartillskott som anges i följande tabell:

  Tabell 3:


  Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2001–2010 (källa: årsredovisningar för VFAB)







  År | Belopp (miljoner SEK) |
| --- | --- | --- |
| 2003 | 38,5 |
| 2005 | 8 |
| 2006 | 65,5 |
| 2008 | 47 |
| 2010 | 35 |
| TOTALT | 194 |

16.

För att åtminstone delvis täcka de förluster som anges i tabell 2 ovan tillhandahöll aktieägarna i VFAB (dvs. Västerås stad eller Västerås stad tillsammans med LFV Holding AB) de aktieägartillskott som anges i följande tabell:

Tabell 3:

Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2001–2010 (källa: årsredovisningar för VFAB)

År

Belopp (miljoner SEK)

2003

38,5

2005

8

2006

65,5

2008

47

2010

35

TOTALT

194

| 17. | Enligt de svenska myndigheterna finns det inte någon prislista som VFAB är skyldigt att följa. Det finns inte heller någon lag eller förordning avseende flygplatsavgifter som VFAB är skyldigt att tillämpa vid prissättning av de tjänster man tillhandahåller. I detta sammanhang kan nämnas att Luftfartsstyrelsen genom 6 kapitlet 13 § i luftfartslagen (1957:297) och 75 § i luftfartsförordningen (1986:171) har en möjlighet att meddela bindande föreskrifter om flygplatsavgifter som ska tillämpas av allmänna flygplatser. Några sådana föreskrifter har dock inte meddelats. Enligt de svenska myndigheterna har därför VFAB frihet att själv konstruera och besluta om prissättningen för de tjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

17.

Enligt de svenska myndigheterna finns det inte någon prislista som VFAB är skyldigt att följa. Det finns inte heller någon lag eller förordning avseende flygplatsavgifter som VFAB är skyldigt att tillämpa vid prissättning av de tjänster man tillhandahåller. I detta sammanhang kan nämnas att Luftfartsstyrelsen genom 6 kapitlet 13 § i luftfartslagen (1957:297) och 75 § i luftfartsförordningen (1986:171) har en möjlighet att meddela bindande föreskrifter om flygplatsavgifter som ska tillämpas av allmänna flygplatser. Några sådana föreskrifter har dock inte meddelats. Enligt de svenska myndigheterna har därför VFAB frihet att själv konstruera och besluta om prissättningen för de tjänster som tillhandahålls.

| 18. | För ad hoc-flygningar som utförs av kunder som inte har ingått något avtal med VFAB finns det dock en officiell prislista. De svenska myndigheterna har inkommit med de prislistor som gällde 2004 och 2007. Enligt dessa prislistor skulle följande priser (exklusive moms) tillämpas: (12)


  Tabell 4:


  Prislista för ad hoc-kunder utan avtal








  Pris i svenska kronor per timme (om inget annat anges) | 2004 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Ramphandling (13) | 1 120–15 550 | 1 030–14 300 |
| Vatten | 520 | 480 |
| Toalettömning | 580 | 530 |
| Bagagetruck | 385 | 355 |
| Gaffeltruck (per 30 min.) | 400 | 370 |
| GPU 28 volt | 310 | 285 |
| GPU 115/200 volt | 445 | 410 |
| Flygplansvärmare | 445 | 410 |
| Pushback/bogsering liten (upp till 15 000 kg) | 445 | 410 |
| Pushback/bogsering stor (> 15 001 kg) | 1 330 | 1220 |
| Passagerartrappa, liten | 195 | 180 |
| Trappbil | 495 | 455 |
| Ballastsäck 25 kg | 110 | 110 |
| Städning 30 min per person | 280 | 260 |
| Lastband | 320 | 295 |
| Expeditionstjänster (14) | 555–1 150 | 510–1 050 |
| Highloader | 1 100 | 1 000 |
| Airstarter | 670 | 620 |
| Extra öppet (t.ex. ramp), 30 min per person | 280 | 260 |
| Passageraravgift (15) | 135 | 40/70 |
| Flygplatsavgift, extern > 2 000 kg | 135 | 135 |
| Flygplatsavgift, VST bas < 2 000 kg | 50 | 50 |
| Landningsavgift, påbörjat ton | 70 eller 105 (16) | — |
| Landningsavgift, påbörjat ton | 105 | — |
| Startavgift (17) | — | 20–4 000 |
| TNC min, 2 – 6 ton | 55 | 50 |
| TNC låg, 7 – 15 ton | 205 | 190 |
| TNC hög, 16 – 30 ton | 310 | 300 |
| TNC max, > 30 ton | 415 | 400 |

18.

För ad hoc-flygningar som utförs av kunder som inte har ingått något avtal med VFAB finns det dock en officiell prislista. De svenska myndigheterna har inkommit med de prislistor som gällde 2004 och 2007. Enligt dessa prislistor skulle följande priser (exklusive moms) tillämpas: (12)

Tabell 4:

Prislista för ad hoc-kunder utan avtal

Pris i svenska kronor per timme (om inget annat anges)

2004

2007

Ramphandling (13)

1 120–15 550

1 030–14 300

Vatten

520

480

Toalettömning

580

530

Bagagetruck

385

355

Gaffeltruck (per 30 min.)

400

370

GPU 28 volt

310

285

GPU 115/200 volt

445

410

Flygplansvärmare

445

410

Pushback/bogsering liten (upp till 15 000 kg)

445

410

Pushback/bogsering stor (> 15 001 kg)

1 330

1220

Passagerartrappa, liten

195

180

Trappbil

495

455

Ballastsäck 25 kg

110

110

Städning 30 min per person

280

260

Lastband

320

295

Expeditionstjänster (14)

555–1 150

510–1 050

Highloader

1 100

1 000

Airstarter

670

620

Extra öppet (t.ex. ramp), 30 min per person

280

260

Passageraravgift (15)

135

40/70

Flygplatsavgift, extern > 2 000 kg

135

135

Flygplatsavgift, VST bas < 2 000 kg

50

50

Landningsavgift, påbörjat ton

70 eller 105 (16)

—

Landningsavgift, påbörjat ton

105

—

Startavgift (17)

—

20–4 000

TNC min, 2 – 6 ton

55

50

TNC låg, 7 – 15 ton

205

190

TNC hög, 16 – 30 ton

310

300

TNC max, > 30 ton

415

400

| 19. | För kunder som har ett avtal med VFAB, som t.ex. SAS (vid den aktuella tidpunkten) och Ryanair, fastställs de tillämpliga priserna i deras respektive avtal. |
| --- | --- |

19.

För kunder som har ett avtal med VFAB, som t.ex. SAS (vid den aktuella tidpunkten) och Ryanair, fastställs de tillämpliga priserna i deras respektive avtal.

2.3   Avtal mellan VFAB och Ryanair

| 20. | I april 2001 kom VFAB och Ryanair överens om att det sistnämnda skulle börja tillhandahålla lågprisflygningar på åtminstone daglig basis vid Västerås flygplats. |
| --- | --- |

20.

I april 2001 kom VFAB och Ryanair överens om att det sistnämnda skulle börja tillhandahålla lågprisflygningar på åtminstone daglig basis vid Västerås flygplats.

2.3.1   Avtal av den 5 april 2001

| — | Ryanair ska från och med den 5 april 2001 och under en period på [...] (9) tillhandahålla reguljära flygtjänster för passagerartransport på åtminstone daglig basis mellan Västerås flygplats och London-Stansted samt, om Ryanair så väljer, mellan Västerås flygplats och andra punkter i Ryanairs nätverk som invigts före den 31 december 2005 och använder Boeing 737-800 samt en lågprismodell för servicestandard och passagerarpriser. |
| --- | --- |

—

Ryanair ska från och med den 5 april 2001 och under en period på [...] (9) tillhandahålla reguljära flygtjänster för passagerartransport på åtminstone daglig basis mellan Västerås flygplats och London-Stansted samt, om Ryanair så väljer, mellan Västerås flygplats och andra punkter i Ryanairs nätverk som invigts före den 31 december 2005 och använder Boeing 737-800 samt en lågprismodell för servicestandard och passagerarpriser.

| — | Ryanair ska erhålla den service som VFAB tillhandahåller utanför peaktid (dvs. under flygplatsens öppettider med undantag för 06.30–09.00 och 16.00–17.00 dagligen). |
| --- | --- |

—

Ryanair ska erhålla den service som VFAB tillhandahåller utanför peaktid (dvs. under flygplatsens öppettider med undantag för 06.30–09.00 och 16.00–17.00 dagligen).

| — | Ryanair ska uppfylla flygplatsens krav på bästa användning av infrastruktur och personal, inbegripet ett landningsuppehåll på [...] (9) för varje rotation, en avtalad servicenivå vid incheckning, inga krav på catering, inga krav rörande last, inga krav rörande transfer av bagage eller passagerare, nedsatt prioritering för uppställningsplats, ingen fördelning av säten och inga krav rörande prioriterat bagage. |
| --- | --- |

—

Ryanair ska uppfylla flygplatsens krav på bästa användning av infrastruktur och personal, inbegripet ett landningsuppehåll på [...] (9) för varje rotation, en avtalad servicenivå vid incheckning, inga krav på catering, inga krav rörande last, inga krav rörande transfer av bagage eller passagerare, nedsatt prioritering för uppställningsplats, ingen fördelning av säten och inga krav rörande prioriterat bagage.

| — | Ryanair ska garantera minst [...] (9) avresande passagerare per år för varje rotation av tjänsterna. |
| --- | --- |

—

Ryanair ska garantera minst [...] (9) avresande passagerare per år för varje rotation av tjänsterna.

| — | Flygplatsavgiften för passagerartjänster inbegriper (men är inte begränsad till) landnings- och startavgifter, passageraravgifter, belysningsavgifter, buller- och nattavgifter, lokal flygtrafikledning och kostnaden för passagerar- och ramphandling. Flygplatsavgiften för passagerartjänster ska betalas som ett fast enhetspris per avresande passagerare enligt nedanstående tabell.

  Tabell 5:

  Flygplatsavgifter per avresande passagerare








  Period | Belopp (SEK) | Maximalt belopp per avgående flygplan (SEK) |
| --- | --- | --- | --- |
| Till den 31.3.2002 | [...] (*) | [...] (*) |
| 1.4.2002–31.3.2006 | [...] (*) | [...] (*) |
| 1.4.2006–31.3.2011 | [...] (*) | [...] (*) |

—

Flygplatsavgiften för passagerartjänster inbegriper (men är inte begränsad till) landnings- och startavgifter, passageraravgifter, belysningsavgifter, buller- och nattavgifter, lokal flygtrafikledning och kostnaden för passagerar- och ramphandling. Flygplatsavgiften för passagerartjänster ska betalas som ett fast enhetspris per avresande passagerare enligt nedanstående tabell.

Tabell 5:

Flygplatsavgifter per avresande passagerare

Period

Belopp (SEK)

Maximalt belopp per avgående flygplan (SEK)

Till den 31.3.2002

[...] (*)

[...] (*)

1.4.2002–31.3.2006

[...] (*)

[...] (*)

1.4.2006–31.3.2011

[...] (*)

[...] (*)

| — | Ryanair och VFAB ska betala [...] (9) vardera av alla flygplatsrelaterade miljö- och säkerhetsavgifter samt övriga avgifter som beslutas av tillämpliga regeringsmyndigheter. |
| --- | --- |

—

Ryanair och VFAB ska betala [...] (9) vardera av alla flygplatsrelaterade miljö- och säkerhetsavgifter samt övriga avgifter som beslutas av tillämpliga regeringsmyndigheter.

| — | De tjänster som tillhandahålls av VFAB inbegriper terminal- och handlingstjänster med följande innehåll:






  — | Förbindelser med lokala myndigheter och information till berörda parter om Ryanairs flygplansrörelser. |
| --- | --- | --- |

—

De tjänster som tillhandahålls av VFAB inbegriper terminal- och handlingstjänster med följande innehåll:

—

Förbindelser med lokala myndigheter och information till berörda parter om Ryanairs flygplansrörelser.

| — | Lastningskontroll, kommunikationer och system för avgångskontroll. |
| --- | --- |

—

Lastningskontroll, kommunikationer och system för avgångskontroll.

| — | Passagerar- och bagagetjänster (information om ankomst- och avgångstider, hantering av frågor som rör förlorad, upphittad och skadad egendom, tillhandahållande av incheckningsdisk, kontroll och säkerställande av biljetters giltighet, utfärdande av boardingkort, hantering av överviktsbagage, anvisning av passagerare till och från flygplanet, osv.). |
| --- | --- |

—

Passagerar- och bagagetjänster (information om ankomst- och avgångstider, hantering av frågor som rör förlorad, upphittad och skadad egendom, tillhandahållande av incheckningsdisk, kontroll och säkerställande av biljetters giltighet, utfärdande av boardingkort, hantering av överviktsbagage, anvisning av passagerare till och från flygplanet, osv.).

| — | Flygplansservice (tömning av sopor och toalett samt avisningstjänst på begäran mot lokal avgift). |
| --- | --- |

—

Flygplansservice (tömning av sopor och toalett samt avisningstjänst på begäran mot lokal avgift).

| — | Bränsle (tillhandahållande och drift av bränsleutrustning osv.). |
| --- | --- |

—

Bränsle (tillhandahållande och drift av bränsleutrustning osv.).

| — | Administration rörande flygverksamhet och flygbesättningar (uppdatering av nödvändiga manualer och instruktioner som Ryanair måste tillhandahålla samt säkerställande av att alla föreskrivna formulär är tillgängliga, förslag till Ryanair på lämpliga åtgärder, uppföljning och övervakning av flygningarnas genomförande samt tillhandahållande av nödvändigt bistånd, vidtagande av omedelbara och lämpliga åtgärder vid eventuella avvikelser under flygning osv.). |
| --- | --- |

—

Administration rörande flygverksamhet och flygbesättningar (uppdatering av nödvändiga manualer och instruktioner som Ryanair måste tillhandahålla samt säkerställande av att alla föreskrivna formulär är tillgängliga, förslag till Ryanair på lämpliga åtgärder, uppföljning och övervakning av flygningarnas genomförande samt tillhandahållande av nödvändigt bistånd, vidtagande av omedelbara och lämpliga åtgärder vid eventuella avvikelser under flygning osv.).

| — | Tillsyn och administration (fastställande och upprätthållande av lokala förfaranden i enlighet med Ryanairs krav osv.). |
| --- | --- |

—

Tillsyn och administration (fastställande och upprätthållande av lokala förfaranden i enlighet med Ryanairs krav osv.).

| — | Säkerhet (identifiering av passagerare före ombordstigning, matchning av ombordstigna passagerare med deras bagage och kontroll av att passagerare vid behov kan identifiera sitt eget bagage samt avlastning av bagage som tillhör passagerare som inte går ombord på flygplanet samt säkerhetskontroll av incheckat bagage). |
| --- | --- |

—

Säkerhet (identifiering av passagerare före ombordstigning, matchning av ombordstigna passagerare med deras bagage och kontroll av att passagerare vid behov kan identifiera sitt eget bagage samt avlastning av bagage som tillhör passagerare som inte går ombord på flygplanet samt säkerhetskontroll av incheckat bagage).

| — | VFAB ska till Ryanair betala marknadsföringsstöd på [...] (9) svenska kronor (cirka [...] (9) euro) som ska användas i samband med det första verksamhetsåret och för främjande av Västerås flygplats som en internationell flygplats i Stockholmsregionen. |
| --- | --- |

—

VFAB ska till Ryanair betala marknadsföringsstöd på [...] (9) svenska kronor (cirka [...] (9) euro) som ska användas i samband med det första verksamhetsåret och för främjande av Västerås flygplats som en internationell flygplats i Stockholmsregionen.

| — | Utöver de tjänster som beskrivs ovan ska VFAB tillhandahålla tjänster för biljettreservering på flygplatsen. Denna tjänst består i att inrätta och driva en servicedisk för passagerare (en direkttillgänglig anläggning för biljettreservering) som ska vara öppen minst två timmar före varje avgång av en Ryanair-flygning. VFAB ska i gengäld erhålla en kommission på [...] (9) procent på alla Ryanairs biljetter som säljs av VFAB och en kommission på [...] (9) procent för varje biluthyrning som bokas av VFAB i samband med Ryanairs flygningar. |
| --- | --- |

—

Utöver de tjänster som beskrivs ovan ska VFAB tillhandahålla tjänster för biljettreservering på flygplatsen. Denna tjänst består i att inrätta och driva en servicedisk för passagerare (en direkttillgänglig anläggning för biljettreservering) som ska vara öppen minst två timmar före varje avgång av en Ryanair-flygning. VFAB ska i gengäld erhålla en kommission på [...] (9) procent på alla Ryanairs biljetter som säljs av VFAB och en kommission på [...] (9) procent för varje biluthyrning som bokas av VFAB i samband med Ryanairs flygningar.

2.3.2   Addendum till 2001 års avtal daterat den 1 februari 2003

| 21. | Den 1 februari 2003 undertecknade VFAB och Ryanair ett addendum till 2001 års avtal (nedan kallat 2003 års addendum), enligt vilket flygplatsavgifterna för passagerartjänster ändrades i enlighet med nedanstående tabell.

  Tabell 6:


  Flygplatsavgifter enligt 2003 års addendum












  Antal dagliga rotationer | 1 rotation | 2 rotationer | 3 rotationer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Period | Belopp
  (SEK) | Maximalt belopp per avgående flygplan
  (SEK) | Belopp
  (SEK) | Maximalt belopp per avgående flygplan
  (SEK) | Belopp
  (SEK) | Maximalt belopp per avgående flygplan
  (SEK) |
| Till den 31.3.2002 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2002–31.3.2006 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2006–31.3.2009 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2009–31.3.2011 | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |

21.

Den 1 februari 2003 undertecknade VFAB och Ryanair ett addendum till 2001 års avtal (nedan kallat 2003 års addendum), enligt vilket flygplatsavgifterna för passagerartjänster ändrades i enlighet med nedanstående tabell.

Tabell 6:

Flygplatsavgifter enligt 2003 års addendum

Antal dagliga rotationer

1 rotation

2 rotationer

3 rotationer

Period

Belopp

(SEK)

Maximalt belopp per avgående flygplan

(SEK)

Belopp

(SEK)

Maximalt belopp per avgående flygplan

(SEK)

Belopp

(SEK)

Maximalt belopp per avgående flygplan

(SEK)

Till den 31.3.2002

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2002–31.3.2006

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2006–31.3.2009

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2009–31.3.2011

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

| Antal dagliga rotationer | 4 rotationer | 5 rotationer | 6 rotationer |
| --- | --- | --- | --- |
| Till den 31.3.2002 | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2002–31.3.2006 | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2006–31.3.2009 | [...] (*) 42 | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |
| 1.4.2009–31.3.2011 | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning | [...] (*) | Ingen begränsning |

Antal dagliga rotationer

4 rotationer

5 rotationer

6 rotationer

Till den 31.3.2002

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2002–31.3.2006

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2006–31.3.2009

[...] (*) 42

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

1.4.2009–31.3.2011

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

[...] (*)

Ingen begränsning

2.3.3   Avtal av den 31 januari 2005

| 22. | Den 31 januari 2005 ingicks ett nytt avtal som ersatte 2001 års avtal (inklusive 2003 års addendum) mellan VFAB och Ryanair (nedan kallat 2005 års avtal). I förhållande till 2003 års avtal var förändringarna följande (18):






  — | Avtalets varaktighet: från den 1 januari 2005 till den [...] (9) (dvs. [...] (9) år) |
| --- | --- | --- |

22.

Den 31 januari 2005 ingicks ett nytt avtal som ersatte 2001 års avtal (inklusive 2003 års addendum) mellan VFAB och Ryanair (nedan kallat 2005 års avtal). I förhållande till 2003 års avtal var förändringarna följande (18):

—

Avtalets varaktighet: från den 1 januari 2005 till den [...] (9) (dvs. [...] (9) år)

| — | Ryanair ska normalt utföra [...] (9) per dag och vid vissa tidpunkter [...] (9) per dag av tjänsterna. (Flygbolaget ska fortsätta att garantera minst [...] (9) avresande passagerare per år för varje rotation av tjänsterna.) |
| --- | --- |

—

Ryanair ska normalt utföra [...] (9) per dag och vid vissa tidpunkter [...] (9) per dag av tjänsterna. (Flygbolaget ska fortsätta att garantera minst [...] (9) avresande passagerare per år för varje rotation av tjänsterna.)

| — | Tillämpliga flygplatsavgifter för passagerartjänster:

  Tabell 7:

  Flygplatsavgifter per avresande passagerare







  Period | Belopp (SEK) |
| --- | --- | --- |
| [...] (*) | [...] (*) |
| [...] (*) | [...] (*) |

—

Tillämpliga flygplatsavgifter för passagerartjänster:

Tabell 7:

Flygplatsavgifter per avresande passagerare

Period

Belopp (SEK)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

| — | Avtalet innehöll inget marknadsföringsstöd. |
| --- | --- |

—

Avtalet innehöll inget marknadsföringsstöd.

| 23. | Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna tillämpades dock aldrig de avgifter som anges i tabell 7. I stället har en flygplatsavgift på [...] (9) svenska kronor tillämpats kontinuerligt från och med den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

23.

Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna tillämpades dock aldrig de avgifter som anges i tabell 7. I stället har en flygplatsavgift på [...] (9) svenska kronor tillämpats kontinuerligt från och med den 1 januari 2005.

2.3.4   Ad hoc-avtal rörande marknadsföringsstöd och incentivprogram

| 24. | Under 2010 genomförde VFAB två uppgörelser med Ryanair rörande marknadsföringskampanjer. |
| --- | --- |

24.

Under 2010 genomförde VFAB två uppgörelser med Ryanair rörande marknadsföringskampanjer.

| 25. | Den första uppgörelsen, för vilken ett gemensamt marknadsföringsavtal undertecknades den 12 juni 2008 (men som betalades i april 2010), gällde publicering i svensk och brittisk press, i Ryanairs Inflight Magazine, på webbplatsen Ryanair.com, via e-post till abonnenter i Storbritannien, osv. VFAB gick med på att betala [...] (9) euro av det totala värdet på [...] (9) euro för dessa tjänster. |
| --- | --- |

25.

Den första uppgörelsen, för vilken ett gemensamt marknadsföringsavtal undertecknades den 12 juni 2008 (men som betalades i april 2010), gällde publicering i svensk och brittisk press, i Ryanairs Inflight Magazine, på webbplatsen Ryanair.com, via e-post till abonnenter i Storbritannien, osv. VFAB gick med på att betala [...] (9) euro av det totala värdet på [...] (9) euro för dessa tjänster.

| 26. | Den andra uppgörelsen ingicks i två följeskrivelser till 2005 års avtal (båda undertecknade den 1 augusti 2010) och ett avtal om marknadsföringstjänster (undertecknat den 17 augusti 2010). Uppgörelsen bestod av följande tre delar:






  i) | Marknadsföring på Ryanairs webbplats i Storbritannien (14 dagar) under perioden 1 november 2010–31 mars 2011 till ett värde av [...] (9) euro. Den här delen täcks av avtalet om marknadsföringstjänster och VFAB:s motpart är det av Ryanair helägda dotterbolaget Airport Marketing Services Limited (nedan kallat AMS). |
| --- | --- | --- |

26.

Den andra uppgörelsen ingicks i två följeskrivelser till 2005 års avtal (båda undertecknade den 1 augusti 2010) och ett avtal om marknadsföringstjänster (undertecknat den 17 augusti 2010). Uppgörelsen bestod av följande tre delar:

i)

Marknadsföring på Ryanairs webbplats i Storbritannien (14 dagar) under perioden 1 november 2010–31 mars 2011 till ett värde av [...] (9) euro. Den här delen täcks av avtalet om marknadsföringstjänster och VFAB:s motpart är det av Ryanair helägda dotterbolaget Airport Marketing Services Limited (nedan kallat AMS).

| ii) | Marknadsföring på Ryanairs webbplats i Storbritannien (10 dagar per år) under perioden 1 november 2010–31 oktober 2013 till ett värde av [...] (9) euro per år, dvs. sammanlagt [...] (9) euro. Den här delen täcks av avtalet om marknadsföringstjänster och VFAB:s motpart är det av Ryanair helägda dotterbolaget AMS. I en särskild följeskrivelse anges dock AMS som motpart, men moderbolaget, dvs. Ryanair, som undertecknande part. |
| --- | --- |

ii)

Marknadsföring på Ryanairs webbplats i Storbritannien (10 dagar per år) under perioden 1 november 2010–31 oktober 2013 till ett värde av [...] (9) euro per år, dvs. sammanlagt [...] (9) euro. Den här delen täcks av avtalet om marknadsföringstjänster och VFAB:s motpart är det av Ryanair helägda dotterbolaget AMS. I en särskild följeskrivelse anges dock AMS som motpart, men moderbolaget, dvs. Ryanair, som undertecknande part.

| iii) | Incentivprogram för nytillkomna linjer: Enligt överenskommelsen skulle [...] (9). Den här delen täcks av en av följeskrivelserna. VFAB:s motpart är Ryanair direkt. |
| --- | --- |

iii)

Incentivprogram för nytillkomna linjer: Enligt överenskommelsen skulle [...] (9). Den här delen täcks av en av följeskrivelserna. VFAB:s motpart är Ryanair direkt.

3.   KLAGOMÅLET

| 27. | Klaganden påstår att de svenska myndigheterna sedan 2001 via avtalen vid Västerås flygplats beviljar statligt stöd till förmån för Ryanair. VFAB tar ut olika flygplats- och marktjänstavgifter från Ryanair utan objektiva skäl. Enligt klaganden är de avgifter som åläggs Ryanair inte kostnadsrelaterade utan delvis finansierade genom högre avgifter som åläggs klaganden. |
| --- | --- |

27.

Klaganden påstår att de svenska myndigheterna sedan 2001 via avtalen vid Västerås flygplats beviljar statligt stöd till förmån för Ryanair. VFAB tar ut olika flygplats- och marktjänstavgifter från Ryanair utan objektiva skäl. Enligt klaganden är de avgifter som åläggs Ryanair inte kostnadsrelaterade utan delvis finansierade genom högre avgifter som åläggs klaganden.

| 28. | Klaganden hävdar att effekten av att inte ta ut kostnadsrelaterade avgifter från Ryanair är att VFAB genererar betydande förluster varje år sedan Ryanairs inträde på flygplatsen. Detta är tydligt eftersom omsättningen och nettoresultatet har minskat avsevärt trots att antalet passagerare ökade betydligt i och med att Ryanair blev aktivt på Västerås flygplats. Enligt klaganden har denna trend fortsatt och när de andra (traditionella) flygbolagen drog ned sin verksamhet på flygplatsen hade detta en negativ effekt på VFAB:s finanser. Om Ryanair hade betalat kostnadsrelaterade (kanske t.o.m. lönsamma) avgifter, som de svenska myndigheterna hävdar, skulle detta inte ha varit fallet. Effekten på VFAB:s finanser av de andra flygbolagens neddragning av verksamheten skulle då i stället ha varit positiv. Klaganden hävdar vidare att VFAB:s årliga förluster täcks av offentliga medel från Västerås stad och Luftfartsstyrelsen. Enligt klaganden skulle dessa förluster inte ha uppstått om Ryanair hade betalat avgifter på nivåer närmare de som betalas av klaganden. |
| --- | --- |

28.

Klaganden hävdar att effekten av att inte ta ut kostnadsrelaterade avgifter från Ryanair är att VFAB genererar betydande förluster varje år sedan Ryanairs inträde på flygplatsen. Detta är tydligt eftersom omsättningen och nettoresultatet har minskat avsevärt trots att antalet passagerare ökade betydligt i och med att Ryanair blev aktivt på Västerås flygplats. Enligt klaganden har denna trend fortsatt och när de andra (traditionella) flygbolagen drog ned sin verksamhet på flygplatsen hade detta en negativ effekt på VFAB:s finanser. Om Ryanair hade betalat kostnadsrelaterade (kanske t.o.m. lönsamma) avgifter, som de svenska myndigheterna hävdar, skulle detta inte ha varit fallet. Effekten på VFAB:s finanser av de andra flygbolagens neddragning av verksamheten skulle då i stället ha varit positiv. Klaganden hävdar vidare att VFAB:s årliga förluster täcks av offentliga medel från Västerås stad och Luftfartsstyrelsen. Enligt klaganden skulle dessa förluster inte ha uppstått om Ryanair hade betalat avgifter på nivåer närmare de som betalas av klaganden.

| 29. | Enligt klaganden är det inte någon sekundär tjänst som tillhandahålls Ryanair och dess passagerare. De flesta av en flygplats kostnader avser banor, taxibanor, hinderfria stigområden, landningshjälpmedel, snöröjning, brandskyddstjänster osv. Detta är tjänster och infrastrukturer som i lika utsträckning begärs av alla flygbolag som är aktiva på flygplatsen och samma sak gäller i hög grad även för tjänsterna inne i terminalen. Det kan dock finnas några faktorer som varierar mellan olika flygbolag (t.ex. antal kvadratmeter som avsätts per passagerare, passagerarbryggor osv.). Enligt klagandens bästa möjliga uppskattningar skulle en variation baserad på sådana begränsade faktorer under alla omständigheter aldrig motivera en avgiftsskillnad som är högre än 5–10 procent. När det gäller de relativt långa giltighetstiderna för VFAB:s avtal med Ryanair ifrågasätter klaganden det verkliga värdet i detta med tanke på att Ryanair lämnade Västerås flygplats 2007. (19) |
| --- | --- |

29.

Enligt klaganden är det inte någon sekundär tjänst som tillhandahålls Ryanair och dess passagerare. De flesta av en flygplats kostnader avser banor, taxibanor, hinderfria stigområden, landningshjälpmedel, snöröjning, brandskyddstjänster osv. Detta är tjänster och infrastrukturer som i lika utsträckning begärs av alla flygbolag som är aktiva på flygplatsen och samma sak gäller i hög grad även för tjänsterna inne i terminalen. Det kan dock finnas några faktorer som varierar mellan olika flygbolag (t.ex. antal kvadratmeter som avsätts per passagerare, passagerarbryggor osv.). Enligt klagandens bästa möjliga uppskattningar skulle en variation baserad på sådana begränsade faktorer under alla omständigheter aldrig motivera en avgiftsskillnad som är högre än 5–10 procent. När det gäller de relativt långa giltighetstiderna för VFAB:s avtal med Ryanair ifrågasätter klaganden det verkliga värdet i detta med tanke på att Ryanair lämnade Västerås flygplats 2007. (19)

| 30. | Klaganden påpekar att förlusterna från VFAB:s kommersiella verksamheter på intet sätt kan uppvägas av de intäkter som inkommit från VFAB:s verksamhet som flygplatsmyndighet eller som förvaltare av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Alla finansiella flöden från sådana verksamheter måste vara tydligt avskilda från VFAB:s kommersiella verksamheter. |
| --- | --- |

30.

Klaganden påpekar att förlusterna från VFAB:s kommersiella verksamheter på intet sätt kan uppvägas av de intäkter som inkommit från VFAB:s verksamhet som flygplatsmyndighet eller som förvaltare av en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. Alla finansiella flöden från sådana verksamheter måste vara tydligt avskilda från VFAB:s kommersiella verksamheter.

| 31. | Klaganden hävdar vidare att stödet inte kan anses uppfylla de kriterier för igångsättningsstöd som anges i kommissionens meddelande om riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (20) (nedan kallade flygriktlinjerna). Det bidrar inte till att minska trafikstockningar på marken, eftersom den mesta om inte all trafik mellan regionala flygplatser som genereras av lågbudgetbolagen är ökad trafik och inte trafik som avletts från överbelastade storflygplatser (den linje som öppnades av Ryanair var en ny linje och befriade inte flygplatsen Stockholm-Arlanda från någon trafik av betydelse). Beviljandet av driftstöd till Ryanair vid Västerås flygplats i form av särskilt stöd till ett enskilt flygbolag kan inte motiveras med hänsyn till regionala utvecklingsbehov. Västerås flygplats är inte en regional flygplats belägen i en ”underutvecklad” del av EU. Den är tvärtom belägen ungefär 100 km från Stockholm med goda tåg- och motorvägsförbindelser. Regionen är en stark ekonomisk region i Sverige. Slutligen finns det i regionen fem flygplatser för inrikes och internationell trafik. |
| --- | --- |

31.

Klaganden hävdar vidare att stödet inte kan anses uppfylla de kriterier för igångsättningsstöd som anges i kommissionens meddelande om riktlinjer för finansiering av flygplatser och för statliga igångsättningsstöd för flygbolag med verksamhet på regionala flygplatser (20) (nedan kallade flygriktlinjerna). Det bidrar inte till att minska trafikstockningar på marken, eftersom den mesta om inte all trafik mellan regionala flygplatser som genereras av lågbudgetbolagen är ökad trafik och inte trafik som avletts från överbelastade storflygplatser (den linje som öppnades av Ryanair var en ny linje och befriade inte flygplatsen Stockholm-Arlanda från någon trafik av betydelse). Beviljandet av driftstöd till Ryanair vid Västerås flygplats i form av särskilt stöd till ett enskilt flygbolag kan inte motiveras med hänsyn till regionala utvecklingsbehov. Västerås flygplats är inte en regional flygplats belägen i en ”underutvecklad” del av EU. Den är tvärtom belägen ungefär 100 km från Stockholm med goda tåg- och motorvägsförbindelser. Regionen är en stark ekonomisk region i Sverige. Slutligen finns det i regionen fem flygplatser för inrikes och internationell trafik.

| 32. | Klaganden anser därför att de nedsatta avgifterna för passagerar- och marktjänster som ges enbart till Ryanair medför ett diskriminerande och icke-minskande driftstöd som inte kan omfattas av undantag enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

32.

Klaganden anser därför att de nedsatta avgifterna för passagerar- och marktjänster som ges enbart till Ryanair medför ett diskriminerande och icke-minskande driftstöd som inte kan omfattas av undantag enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget.

4.   DE SVENSKA MYNDIGHETERNAS SYNPUNKT

| 33. | De svenska myndigheterna anser att de som ägare till VFAB har agerat som andra investerare i en marknadsekonomi skulle ha gjort för att tillhandahålla flygplatstjänster. Deras syfte är och har varit att uppnå lönsamhet på lång sikt. |
| --- | --- |

33.

De svenska myndigheterna anser att de som ägare till VFAB har agerat som andra investerare i en marknadsekonomi skulle ha gjort för att tillhandahålla flygplatstjänster. Deras syfte är och har varit att uppnå lönsamhet på lång sikt.

| 34. | Enligt de svenska myndigheterna är de finansiella uppgifter som anges i tabell 2 ovan och som är baserade på årsredovisningarna för respektive år vilseledande i detta sammanhang, eftersom de inbegriper även andra faktorer än de flygrelaterade. De har tillhandahållit följande siffror för perioden 1999–2005, som enbart visar resultatet av flygverksamheterna.

  Tabell 8:


  VFAB:s resultat under perioden 1999–2005 avseende enbart flygverksamheterna
   (21)













  Miljoner SEK | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omsättning från flygverksamheter | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |
| Nettovinst/-förlust | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) | [...] (*) |

34.

Enligt de svenska myndigheterna är de finansiella uppgifter som anges i tabell 2 ovan och som är baserade på årsredovisningarna för respektive år vilseledande i detta sammanhang, eftersom de inbegriper även andra faktorer än de flygrelaterade. De har tillhandahållit följande siffror för perioden 1999–2005, som enbart visar resultatet av flygverksamheterna.

Tabell 8:

VFAB:s resultat under perioden 1999–2005 avseende enbart flygverksamheterna
   (21)

Miljoner SEK

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Omsättning från flygverksamheter

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

Nettovinst/-förlust

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

[...] (*)

| 35. | När det gäller VFAB:s finansiella ställning förklarar de svenska myndigheterna först att skälet till att VFAB:s omsättning inte ökade, trots att antalet passagerare blev dubbelt så högt under perioden 2000–2004, var att den traditionella flygtrafiken till och från flygplatsen minskade avsevärt. Detta beror på att marknaden har förändrats väsentligt sedan början av år 2000. Lågprisbolagens inträde på marknaden har förvandlat flygresorna till en standardprodukt där priset är den avgörande faktorn för många passagerare när de köper en biljett. Dessutom berodde enligt de svenska myndigheterna de omfattande förluster som genererades av VFAB på en ekonomisk lågkonjunktur 2000, attackerna den 11 september 2001 samt finanskrisen och askmolnproblemen 2008. Attackerna 2001 ledde till en minskning av intäkterna per passagerare som kvarstår och som för VFAB innebär att Västerås flygplats skulle behöva ha ungefär 700 000 passagerare per år för att uppnå ett positivt resultat. |
| --- | --- |

35.

När det gäller VFAB:s finansiella ställning förklarar de svenska myndigheterna först att skälet till att VFAB:s omsättning inte ökade, trots att antalet passagerare blev dubbelt så högt under perioden 2000–2004, var att den traditionella flygtrafiken till och från flygplatsen minskade avsevärt. Detta beror på att marknaden har förändrats väsentligt sedan början av år 2000. Lågprisbolagens inträde på marknaden har förvandlat flygresorna till en standardprodukt där priset är den avgörande faktorn för många passagerare när de köper en biljett. Dessutom berodde enligt de svenska myndigheterna de omfattande förluster som genererades av VFAB på en ekonomisk lågkonjunktur 2000, attackerna den 11 september 2001 samt finanskrisen och askmolnproblemen 2008. Attackerna 2001 ledde till en minskning av intäkterna per passagerare som kvarstår och som för VFAB innebär att Västerås flygplats skulle behöva ha ungefär 700 000 passagerare per år för att uppnå ett positivt resultat.

| 36. | VFAB hävdar att bolagets resultat är normala för industrin mot bakgrund av det aktuella marknadsläget och pekar på det faktum att andra flygplatser i Sverige med liknande passagerarfrekvens har haft liknande negativa resultat under 2005. |
| --- | --- |

36.

VFAB hävdar att bolagets resultat är normala för industrin mot bakgrund av det aktuella marknadsläget och pekar på det faktum att andra flygplatser i Sverige med liknande passagerarfrekvens har haft liknande negativa resultat under 2005.

| 37. | Även vad beträffar det påstådda stödet till Ryanair hävdar de svenska myndigheterna att VFAB:s åtgärder överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

37.

Även vad beträffar det påstådda stödet till Ryanair hävdar de svenska myndigheterna att VFAB:s åtgärder överensstämmer med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

| 38. | Skälet till att den flygplatsavgift som tillämpas för Ryanair är lägre än den som tillämpas för till exempel SAS är att Ryanair kräver en servicenivå på flygplatsen som är mer begränsad än den som tillhandahålls andra flygbolag, som t.ex. klaganden. Ryanair var dessutom berett att ingå ett avtal där det årliga antalet passagerare till flygplatsen var garanterat i [...] (9) år. När det gäller Ryanairs nedläggning av verksamheten på flygplatsen 2006 har de svenska myndigheterna förklarat att VFAB vidtog omedelbara åtgärder och övertygade Ryanair att återuppta sin verksamhet på flygplatsen så snart som möjligt. Vad beträffar marknadsföringsstödet, så täckte det marknadsföringsaktiviteter som Ryanair utförde för VFAB:s räkning. |
| --- | --- |

38.

Skälet till att den flygplatsavgift som tillämpas för Ryanair är lägre än den som tillämpas för till exempel SAS är att Ryanair kräver en servicenivå på flygplatsen som är mer begränsad än den som tillhandahålls andra flygbolag, som t.ex. klaganden. Ryanair var dessutom berett att ingå ett avtal där det årliga antalet passagerare till flygplatsen var garanterat i [...] (9) år. När det gäller Ryanairs nedläggning av verksamheten på flygplatsen 2006 har de svenska myndigheterna förklarat att VFAB vidtog omedelbara åtgärder och övertygade Ryanair att återuppta sin verksamhet på flygplatsen så snart som möjligt. Vad beträffar marknadsföringsstödet, så täckte det marknadsföringsaktiviteter som Ryanair utförde för VFAB:s räkning.

| 39. | De svenska myndigheterna anser därför att de berörda åtgärderna inte ger ett företag någon ekonomisk fördel och följaktligen att de inte omfattas av räckvidden för artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

39.

De svenska myndigheterna anser därför att de berörda åtgärderna inte ger ett företag någon ekonomisk fördel och följaktligen att de inte omfattas av räckvidden för artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.   BEDÖMNING AV FÖREKOMSTEN AV STATLIGT STÖD

| 40. | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, [...] stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

40.

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”[o]m inte annat föreskrivs i fördragen, [...] stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| 41. | Kommissionen har analyserat huruvida följande åtgärder kan anses utgöra statligt stöd beviljat av de svenska myndigheterna till VFAB:






  1) | Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2003–2010. |
| --- | --- | --- |

41.

Kommissionen har analyserat huruvida följande åtgärder kan anses utgöra statligt stöd beviljat av de svenska myndigheterna till VFAB:

1)

Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2003–2010.

| 2) | Nedsatt hyra betalad av VFAB till offentligt ägda Västerås Flygfastigheter AB för dess användning av flygplatsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

2)

Nedsatt hyra betalad av VFAB till offentligt ägda Västerås Flygfastigheter AB för dess användning av flygplatsinfrastrukturen.

| 3) | Statligt driftstöd för flygplatser som inte ägs av staten. |
| --- | --- |

3)

Statligt driftstöd för flygplatser som inte ägs av staten.

| 42. | Kommissionen har dessutom undersökt om följande åtgärder utgör statligt stöd som via VFAB beviljats Ryanair av de svenska myndigheterna:






  4) | Flygplatsavgifter tillämpliga på Ryanair under perioden 2001–2010. |
| --- | --- | --- |

42.

Kommissionen har dessutom undersökt om följande åtgärder utgör statligt stöd som via VFAB beviljats Ryanair av de svenska myndigheterna:

4)

Flygplatsavgifter tillämpliga på Ryanair under perioden 2001–2010.

| 5) | Marknadsföringsstöd beviljat av VFAB till Ryanair under 2001, 2008 och 2010. |
| --- | --- |

5)

Marknadsföringsstöd beviljat av VFAB till Ryanair under 2001, 2008 och 2010.

5.1   Potentiellt stöd till VFAB

| 43. | För att avgöra om en åtgärd faller inom tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget måste kommissionen först fastställa om mottagaren av de statliga medlen är ett företag i den mening som avses i den artikeln. |
| --- | --- |

43.

För att avgöra om en åtgärd faller inom tillämpningsområdet för artikel 107.1 i EUF-fördraget måste kommissionen först fastställa om mottagaren av de statliga medlen är ett företag i den mening som avses i den artikeln.

| 44. | Det är fast rättspraxis att begreppet företag omfattar varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och sättet för dess finansiering, (22) och att all verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet. (23) Tribunalen har i sin dom i målet Leipzig-Halle-flygplatsen bekräftat att driften av en flygplats är en ekonomisk verksamhet, varav uppbyggnaden av en flygplatsinfrastruktur är en oskiljaktig del. (24) Så snart en flygplatsoperatör utövar ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga form och sättet för dess finansiering, utgör den ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. (25) Det ska dock noteras att all verksamhet som utövas av en flygplatsoperatör inte nödvändigtvis är av ekonomisk natur. (26) Enligt domstolen är sådana verksamheter som normalt faller under en stats ansvar i dess myndighetsutövning inte av ekonomisk natur, och de omfattas inte av reglerna för statliga stöd. Det rör sig om verksamheter som säkerhet, trafikledning, polis, tull osv. (27) Finansieringen av sådana icke-ekonomiska verksamheter ska uteslutande täcka de kostnader som faktiskt orsakas av åtgärderna och får inte användas för att i stället finansiera andra ekonomiska verksamheter. (28) |
| --- | --- |

44.

Det är fast rättspraxis att begreppet företag omfattar varje enhet som utövar ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och sättet för dess finansiering, (22) och att all verksamhet som går ut på att erbjuda varor eller tjänster på en viss marknad utgör ekonomisk verksamhet. (23) Tribunalen har i sin dom i målet Leipzig-Halle-flygplatsen bekräftat att driften av en flygplats är en ekonomisk verksamhet, varav uppbyggnaden av en flygplatsinfrastruktur är en oskiljaktig del. (24) Så snart en flygplatsoperatör utövar ekonomisk verksamhet, oavsett dess rättsliga form och sättet för dess finansiering, utgör den ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. (25) Det ska dock noteras att all verksamhet som utövas av en flygplatsoperatör inte nödvändigtvis är av ekonomisk natur. (26) Enligt domstolen är sådana verksamheter som normalt faller under en stats ansvar i dess myndighetsutövning inte av ekonomisk natur, och de omfattas inte av reglerna för statliga stöd. Det rör sig om verksamheter som säkerhet, trafikledning, polis, tull osv. (27) Finansieringen av sådana icke-ekonomiska verksamheter ska uteslutande täcka de kostnader som faktiskt orsakas av åtgärderna och får inte användas för att i stället finansiera andra ekonomiska verksamheter. (28)

| 45. | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att Västerås flygplats drivs på kommersiell basis. Flygplatsoperatören tar ut avgifter från användarna för flygplatsinfrastrukturens användning och för de tjänster som den tillhandahåller på flygplatsen. VFAB är alltså ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen har inte fått några indikationer från de svenska myndigheterna om att åtgärderna skulle syfta till att kompensera för icke-ekonomiska verksamheter som utförs av VFAB och vara skilda från VFAB:s kommersiella verksamheter. |
| --- | --- |

45.

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att Västerås flygplats drivs på kommersiell basis. Flygplatsoperatören tar ut avgifter från användarna för flygplatsinfrastrukturens användning och för de tjänster som den tillhandahåller på flygplatsen. VFAB är alltså ett företag i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Kommissionen har inte fått några indikationer från de svenska myndigheterna om att åtgärderna skulle syfta till att kompensera för icke-ekonomiska verksamheter som utförs av VFAB och vara skilda från VFAB:s kommersiella verksamheter.

| 46. | På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att åtgärderna 1, 2 och 3 ovan påverkar VFAB:s ekonomiska verksamheter och omfattas av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

46.

På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att åtgärderna 1, 2 och 3 ovan påverkar VFAB:s ekonomiska verksamheter och omfattas av artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget.

5.1.1   Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2003–2010

—   Statliga medel

| 47. | Aktieägarnas tillskott har beslutats och tillhandahållits av VFAB:s ägare, dvs. av Västerås stad och, under en viss tid, av Luftfartsstyrelsen genom dess dotterföretag LFV Holding. Enligt dess bolagsförordning, kan LFV Holding inte utan tillåtelse av den svenska regeringen bilda nya dotterbolag eller i övrigt förvärva aktier eller andelar. Riksdagsledamöter har rätt att delta i bolagsstämman. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att insända information och bevis avseende hur och av vem besluten att ingå avtalen med Ryanair vid Västerås flygplats togs. I det aktuella skedet av förfarandet, intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att de beslut som avser aktieägartillskotten till VFAB var hänförlig till staten. Därmed utgör aktieägarnas tillskott statliga medel. |
| --- | --- |

47.

Aktieägarnas tillskott har beslutats och tillhandahållits av VFAB:s ägare, dvs. av Västerås stad och, under en viss tid, av Luftfartsstyrelsen genom dess dotterföretag LFV Holding. Enligt dess bolagsförordning, kan LFV Holding inte utan tillåtelse av den svenska regeringen bilda nya dotterbolag eller i övrigt förvärva aktier eller andelar. Riksdagsledamöter har rätt att delta i bolagsstämman. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att insända information och bevis avseende hur och av vem besluten att ingå avtalen med Ryanair vid Västerås flygplats togs. I det aktuella skedet av förfarandet, intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att de beslut som avser aktieägartillskotten till VFAB var hänförlig till staten. Därmed utgör aktieägarnas tillskott statliga medel.

—   Ekonomisk fördel

| 48. | För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd ge stödmottagaren en fördel. Enligt Charleroi-målet (29) är kommissionen skyldig att beakta alla relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits när den tar ställning till åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

48.

För att utgöra statligt stöd måste en åtgärd ge stödmottagaren en fördel. Enligt Charleroi-målet (29) är kommissionen skyldig att beakta alla relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits när den tar ställning till åtgärden i fråga.

| 49. | Först behöver kommissionen veta om aktieägartillskotten kan anses vara en kompensation för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och följaktligen inte ge VFAB någon ekonomisk fördel. I enlighet med vad som anges ovan har de svenska myndigheterna inte uttryckligen hävdat att så är fallet. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar med avseende på detta. Om det faktiskt finns en sådan skyldighet behöver kommissionen dokumentation rörande flera olika aspekter, som t.ex. den akt enligt vilken VFAB är skyldigt att utföra sådan verksamhet, den kompensationsnivå som VFAB är berättigat till för att utföra denna skyldighet och det förfarande som tillämpas för att se till att alla kompensationer är avskilda från VFAB:s kommersiella verksamhet. I avsaknad av dessa upplysningar intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att aktieägarnas tillskott täckte förluster från VFAB:s kommersiella verksamhet vid flygplatsen. |
| --- | --- |

49.

Först behöver kommissionen veta om aktieägartillskotten kan anses vara en kompensation för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och följaktligen inte ge VFAB någon ekonomisk fördel. I enlighet med vad som anges ovan har de svenska myndigheterna inte uttryckligen hävdat att så är fallet. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar med avseende på detta. Om det faktiskt finns en sådan skyldighet behöver kommissionen dokumentation rörande flera olika aspekter, som t.ex. den akt enligt vilken VFAB är skyldigt att utföra sådan verksamhet, den kompensationsnivå som VFAB är berättigat till för att utföra denna skyldighet och det förfarande som tillämpas för att se till att alla kompensationer är avskilda från VFAB:s kommersiella verksamhet. I avsaknad av dessa upplysningar intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att aktieägarnas tillskott täckte förluster från VFAB:s kommersiella verksamhet vid flygplatsen.

| 50. | För att kontrollera om ett företag har gynnats av en ekonomisk fördel tillämpar kommissionen det kriterium som följer av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Enligt denna princip utgör offentlig finansiering inte statligt stöd ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha tecknat detta kapital, med beaktande av möjligheten att göra vinst och utan att ta hänsyn till några socialpolitiska, regionala eller sektoriella aspekter”. (30) Kapital som av staten, direkt eller indirekt, ställs till ett företags förfogande under förhållanden som motsvarar normala marknadsvillkor ska enligt denna princip inte anses utgöra statligt stöd. (31) |
| --- | --- |

50.

För att kontrollera om ett företag har gynnats av en ekonomisk fördel tillämpar kommissionen det kriterium som följer av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. Enligt denna princip utgör offentlig finansiering inte statligt stöd ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha tecknat detta kapital, med beaktande av möjligheten att göra vinst och utan att ta hänsyn till några socialpolitiska, regionala eller sektoriella aspekter”. (30) Kapital som av staten, direkt eller indirekt, ställs till ett företags förfogande under förhållanden som motsvarar normala marknadsvillkor ska enligt denna princip inte anses utgöra statligt stöd. (31)

| 51. | VFAB har genererat betydande förluster i mer än 10 år. Frågan är om en normal investerare skulle ha varit beredd att bidra med kapitaltillskott på sammanlagt 194 miljoner svenska kronor (ungefär 21,4 miljoner euro) för att täcka sådana förluster. Eftersom den potentiella stödmottagaren har varit helt statligt ägd under hela perioden i fråga finns det inga privata ägare att jämföra med. |
| --- | --- |

51.

VFAB har genererat betydande förluster i mer än 10 år. Frågan är om en normal investerare skulle ha varit beredd att bidra med kapitaltillskott på sammanlagt 194 miljoner svenska kronor (ungefär 21,4 miljoner euro) för att täcka sådana förluster. Eftersom den potentiella stödmottagaren har varit helt statligt ägd under hela perioden i fråga finns det inga privata ägare att jämföra med.

| 52. | De svenska myndigheterna hävdar att den finansiella analys som gjordes i detta sammanhang liknade de som gjordes av den privata ägaren till Skavsta flygplats, TBI plc, som ägs av det spanska bolaget Abertis Infraestructures S.A. och AENA Desarrollo Internacional S.A. Sammanlagt har över 400 miljoner svenska kronor investerats i Skavsta flygplats. De svenska myndigheterna har dock för det första inte inkommit med några upplysningar om att de privata ägarna till Skavsta flygplats skulle ha tillhandahållit aktieägartillskott enligt likartade förutsättningar som de vid Västerås flygplats. För det andra verkar det tvivelaktigt att eventuella tillskott till Skavsta flygplats kan användas för benchmarking i detta sammanhang, bl.a. eftersom Skavsta flygplats har en passagerarfrekvens som är 10 gånger högre än den på Västerås flygplats. |
| --- | --- |

52.

De svenska myndigheterna hävdar att den finansiella analys som gjordes i detta sammanhang liknade de som gjordes av den privata ägaren till Skavsta flygplats, TBI plc, som ägs av det spanska bolaget Abertis Infraestructures S.A. och AENA Desarrollo Internacional S.A. Sammanlagt har över 400 miljoner svenska kronor investerats i Skavsta flygplats. De svenska myndigheterna har dock för det första inte inkommit med några upplysningar om att de privata ägarna till Skavsta flygplats skulle ha tillhandahållit aktieägartillskott enligt likartade förutsättningar som de vid Västerås flygplats. För det andra verkar det tvivelaktigt att eventuella tillskott till Skavsta flygplats kan användas för benchmarking i detta sammanhang, bl.a. eftersom Skavsta flygplats har en passagerarfrekvens som är 10 gånger högre än den på Västerås flygplats.

| 53. | De svenska myndigheterna har inkommit med mycket begränsade bevis för att Västerås stad och Luftfartsstyrelsen agerade som normala investerare i en marknadsekonomi när de bidrog med kapitalet i fråga.






  — | Det finns indikationer på att Luftfartsstyrelsen utförde någon form av marknadsanalys innan den förvärvade aktier i VFAB 2000. Enligt de prognoser utifrån vilka köpet gjordes skulle antalet passagerare vid Västerås flygplats öka från [...] (9) till [...] (9) , vilket skulle ge en hållbar lönsamhet på 7 – 10 miljoner svenska kronor per år. VFAB beräknades nå break-even 2003 med en passagerarfrekvens på [...] (9). Enligt analysen förväntades särskilt lågpristrafiken växa. LFV Holding AB skulle enligt de upplysningar som lämnats kräva sin andel på 40 procent av VFAB för ett pris på [...] (9) svenska kronor. Som beskrivs i tabell 1 ovan sjönk dock passagerarfrekvensen i stället för att femdubblas. I slutet av 2006 sålde LFV Holding AB sina aktier tillbaka till Västerås stad för 1 svensk krona. Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna var skälet till detta att Luftfartsstyrelsen inte var beredd att fortsätta göra aktieägartillskott till VFAB. |
| --- | --- | --- |

53.

De svenska myndigheterna har inkommit med mycket begränsade bevis för att Västerås stad och Luftfartsstyrelsen agerade som normala investerare i en marknadsekonomi när de bidrog med kapitalet i fråga.

—

Det finns indikationer på att Luftfartsstyrelsen utförde någon form av marknadsanalys innan den förvärvade aktier i VFAB 2000. Enligt de prognoser utifrån vilka köpet gjordes skulle antalet passagerare vid Västerås flygplats öka från [...] (9) till [...] (9) , vilket skulle ge en hållbar lönsamhet på 7 – 10 miljoner svenska kronor per år. VFAB beräknades nå break-even 2003 med en passagerarfrekvens på [...] (9). Enligt analysen förväntades särskilt lågpristrafiken växa. LFV Holding AB skulle enligt de upplysningar som lämnats kräva sin andel på 40 procent av VFAB för ett pris på [...] (9) svenska kronor. Som beskrivs i tabell 1 ovan sjönk dock passagerarfrekvensen i stället för att femdubblas. I slutet av 2006 sålde LFV Holding AB sina aktier tillbaka till Västerås stad för 1 svensk krona. Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna var skälet till detta att Luftfartsstyrelsen inte var beredd att fortsätta göra aktieägartillskott till VFAB.

| — | År 2006, när Luftfartsstyrelsen sålde sina aktier i VFAB, utförde även Västerås stad en analys av sina alternativ för den framtida driften vid flygplatsen. Dokumenten rörande fullmäktigebeslutet att gå vidare med VFAB 2006 (då Luftfartsstyrelsen avträtt sina aktier) avser det faktum att en annan flygplats i samma region, nämligen Stockholm-Bromma, skulle läggas ned 2011. Det finns emellertid ingen information om de överväganden som eventuellt gjordes av VFAB:s ägare 2006, då det beslutades att Stockholm-Bromma skulle fortsätta att drivas åtminstone fram till 2023. Inte heller hade några finansiella prognoser eller affärsplaner bifogats analysen. |
| --- | --- |

—

År 2006, när Luftfartsstyrelsen sålde sina aktier i VFAB, utförde även Västerås stad en analys av sina alternativ för den framtida driften vid flygplatsen. Dokumenten rörande fullmäktigebeslutet att gå vidare med VFAB 2006 (då Luftfartsstyrelsen avträtt sina aktier) avser det faktum att en annan flygplats i samma region, nämligen Stockholm-Bromma, skulle läggas ned 2011. Det finns emellertid ingen information om de överväganden som eventuellt gjordes av VFAB:s ägare 2006, då det beslutades att Stockholm-Bromma skulle fortsätta att drivas åtminstone fram till 2023. Inte heller hade några finansiella prognoser eller affärsplaner bifogats analysen.

| 54. | På grundval av den information som kommissionen har tillgång till hyser den allvarliga tvivel på att Västerås stad och Luftfartsstyrelsen agerade som en normal marknadsinvesterare när de tillhandahöll aktieägartillskotten till VFAB. Kommissionen intar därför den preliminära ståndpunkten att aktieägartillskotten utgjorde en ekonomisk fördel för VFAB genom att befria bolaget från kostnader som i annat fall skulle ha burits av VFAB. |
| --- | --- |

54.

På grundval av den information som kommissionen har tillgång till hyser den allvarliga tvivel på att Västerås stad och Luftfartsstyrelsen agerade som en normal marknadsinvesterare när de tillhandahöll aktieägartillskotten till VFAB. Kommissionen intar därför den preliminära ståndpunkten att aktieägartillskotten utgjorde en ekonomisk fördel för VFAB genom att befria bolaget från kostnader som i annat fall skulle ha burits av VFAB.

—   Selektivitet

| 55. | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att definieras som statligt stöd. Även om de medför en fördel med avseende på den tidigare situationen eller på situationer i andra medlemsstater är allmänna åtgärder som gäller alla företag inom en medlemsstats territorium inte selektiva och omfattas därför inte av artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

55.

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att definieras som statligt stöd. Även om de medför en fördel med avseende på den tidigare situationen eller på situationer i andra medlemsstater är allmänna åtgärder som gäller alla företag inom en medlemsstats territorium inte selektiva och omfattas därför inte av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| 56. | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att de fördelar som tillhandahölls genom aktieägartillskotten enbart beviljades VFAB. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

56.

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att de fördelar som tillhandahölls genom aktieägartillskotten enbart beviljades VFAB. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 57. | Om stödet från en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra företag med vilka det konkurrerar på den inre marknaden, måste stödet anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enligt fast rättspraxis (32) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader för att det ska vara en konkurrenssnedvridande åtgärd. Som förklaras i avsnitt 5.1 är en flygplats en ekonomisk verksamhet. Det finns konkurrens mellan flygplatsoperatörer. I det aktuella ärendet är flygplatsen i fråga dessutom belägen i ett område där det finns fyra andra flygplatser inom en radie på 100 km. Kommissionen konstaterar följaktligen att stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

57.

Om stödet från en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra företag med vilka det konkurrerar på den inre marknaden, måste stödet anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enligt fast rättspraxis (32) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader för att det ska vara en konkurrenssnedvridande åtgärd. Som förklaras i avsnitt 5.1 är en flygplats en ekonomisk verksamhet. Det finns konkurrens mellan flygplatsoperatörer. I det aktuella ärendet är flygplatsen i fråga dessutom belägen i ett område där det finns fyra andra flygplatser inom en radie på 100 km. Kommissionen konstaterar följaktligen att stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen.

| 58. | Västerås flygplats betjänar för närvarande ungefär 150 000 passagerare om året och är följaktligen en ”liten regional flygplats”. I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen dock att över 99 procent av passagerarna på Västerås flygplats reser på internationella flygningar och 95 procent av passagerarna reser till eller från destinationer inom EU. Kommissionen konstaterar därför att stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

58.

Västerås flygplats betjänar för närvarande ungefär 150 000 passagerare om året och är följaktligen en ”liten regional flygplats”. I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen dock att över 99 procent av passagerarna på Västerås flygplats reser på internationella flygningar och 95 procent av passagerarna reser till eller från destinationer inom EU. Kommissionen konstaterar därför att stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

—   Slutsats

| 59. | I det aktuella skedet av förfarandet konstaterar kommissionen följaktligen att de aktieägartillskott som tillhandahållits VFAB under perioden 2003–2010 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

59.

I det aktuella skedet av förfarandet konstaterar kommissionen följaktligen att de aktieägartillskott som tillhandahållits VFAB under perioden 2003–2010 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.1.2   Hyra betald till den offentliga ägaren av flygplatsinfrastrukturen under perioden 2003–2010

—   Statliga medel

| 60. | Ägaren till flygplatsinfrastrukturen är Västerås Flygfastigheter AB, som till fullo ägs av Västerås stad genom dess dotterbolag Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB. Västerås Flygfastigheter AB är ett offentligt företag enligt artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (nedan kallat direktivet om finansiell insyn). (33) Om Västerås stad avtalar en hyra som är lägre än marknadspriset, medför det uteblivna intäkter för Västerås Flygfastigheter AB och för dess ägare, dvs. i sista hand för svenska staten. En sådan hyra, som inte är förenlig med marknaden, är därför hänförlig till staten och finansierad med statliga medel. |
| --- | --- |

60.

Ägaren till flygplatsinfrastrukturen är Västerås Flygfastigheter AB, som till fullo ägs av Västerås stad genom dess dotterbolag Västerås Stads Strategiska Fastigheter AB. Västerås Flygfastigheter AB är ett offentligt företag enligt artikel 2 b i kommissionens direktiv 2006/111/EG om insyn i de finansiella förbindelserna mellan medlemsstater och offentliga företag samt i vissa företags ekonomiska verksamhet (nedan kallat direktivet om finansiell insyn). (33) Om Västerås stad avtalar en hyra som är lägre än marknadspriset, medför det uteblivna intäkter för Västerås Flygfastigheter AB och för dess ägare, dvs. i sista hand för svenska staten. En sådan hyra, som inte är förenlig med marknaden, är därför hänförlig till staten och finansierad med statliga medel.

—   Ekonomisk fördel

| 61. | Som nämnts ovan äger VFAB sedan 2003 inte längre flygplatsinfrastrukturen, utan använder den enligt ett leasingavtal med Västerås Flygfastigheter AB. Det finns uppgifter som tyder på att den hyra som VFAB betalar inte är marknadsenlig. I ett dokument med information för Västerås kommunfullmäktige anges t.ex. att den hyra som betalas av VFAB ligger ungefär [...] (9) svenska kronor under marknadspriset. (34) Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar rörande ovan nämnda indikationer på att den hyra som betalats av VFAB inte är marknadsenlig. Kommissionen skulle dessutom behöva information om det beräknade marknadspriset, inklusive de antaganden utifrån vilka den beräkningen har gjorts. |
| --- | --- |

61.

Som nämnts ovan äger VFAB sedan 2003 inte längre flygplatsinfrastrukturen, utan använder den enligt ett leasingavtal med Västerås Flygfastigheter AB. Det finns uppgifter som tyder på att den hyra som VFAB betalar inte är marknadsenlig. I ett dokument med information för Västerås kommunfullmäktige anges t.ex. att den hyra som betalas av VFAB ligger ungefär [...] (9) svenska kronor under marknadspriset. (34) Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar rörande ovan nämnda indikationer på att den hyra som betalats av VFAB inte är marknadsenlig. Kommissionen skulle dessutom behöva information om det beräknade marknadspriset, inklusive de antaganden utifrån vilka den beräkningen har gjorts.

| 62. | På grundval av den information som den har tillgång till intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den hyra som flygplatsinfrastrukturens ägare tar ut från VFAB ligger under marknadspriset. Den nedsatta hyran befriar VFAB från kostnader som bolaget i annat fall normalt skulle ha burit, dvs. den ger VFAB en ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

62.

På grundval av den information som den har tillgång till intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den hyra som flygplatsinfrastrukturens ägare tar ut från VFAB ligger under marknadspriset. Den nedsatta hyran befriar VFAB från kostnader som bolaget i annat fall normalt skulle ha burit, dvs. den ger VFAB en ekonomisk fördel.

—   Selektivitet

| 63. | Den nedsatta hyran ges endast till VFAB. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

63.

Den nedsatta hyran ges endast till VFAB. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 64. | I enlighet med förklaringen i punkt 57 ovan anses stöd som ges till företag som är aktiva på marknader som är öppna för konkurrens snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. I det aktuella ärendet är flygplatsen dessutom belägen i ett område där det finns fyra andra flygplatser. Det är följaktligen en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Av de skäl som anges i punkt 58 ovan konstaterar kommissionen att åtgärden påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

64.

I enlighet med förklaringen i punkt 57 ovan anses stöd som ges till företag som är aktiva på marknader som är öppna för konkurrens snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. I det aktuella ärendet är flygplatsen dessutom belägen i ett område där det finns fyra andra flygplatser. Det är följaktligen en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Av de skäl som anges i punkt 58 ovan konstaterar kommissionen att åtgärden påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

—   Slutsats

| 65. | På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den nedsatta hyra som betalats av VFAB till Västerås Flygfastigheter AB för perioden 2003–2010 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

65.

På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den nedsatta hyra som betalats av VFAB till Västerås Flygfastigheter AB för perioden 2003–2010 utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.1.3   Annat driftstöd för flygplatser som inte ägs direkt av staten

—   Statliga medel

| 66. | Som beskrivs i punkt 15 ovan har VFAB och vissa andra flygplatser beviljats driftstöd för flygplatser som inte ägs direkt av staten under hela den period som förfarandet omfattar (2001–2010), med undantag för 2007. Grunden för stödet anges i lagstiftning och stödet beviljas årligen av de svenska myndigheterna. Stödet finansieras med statsbudgeten. Det medför därför en överföring av statliga medel och kan hänföras till staten. |
| --- | --- |

66.

Som beskrivs i punkt 15 ovan har VFAB och vissa andra flygplatser beviljats driftstöd för flygplatser som inte ägs direkt av staten under hela den period som förfarandet omfattar (2001–2010), med undantag för 2007. Grunden för stödet anges i lagstiftning och stödet beviljas årligen av de svenska myndigheterna. Stödet finansieras med statsbudgeten. Det medför därför en överföring av statliga medel och kan hänföras till staten.

—   Ekonomisk fördel

| 67. | Åtgärden befriar stödmottagarna från en finansiell börda som de i annat fall skulle ha burit. Enligt de mycket begränsade upplysningar som kommissionen för närvarande har tillgång till är stödet inte baserat på någon skyldighet att tillhandahålla offentliga tjänster, inte heller täcker det enbart icke-ekonomiska verksamheter på de berörda flygplatserna. Det är inte i sin egenskap av aktieägare som staten tillhandahåller stödet och man kan följaktligen utesluta att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi är tillämplig. Kommissionen konstaterar därför, åtminstone i detta skede av förfarandet, att driftstödet ger vissa företag en ekonomisk fördel jämfört med andra företag. |
| --- | --- |

67.

Åtgärden befriar stödmottagarna från en finansiell börda som de i annat fall skulle ha burit. Enligt de mycket begränsade upplysningar som kommissionen för närvarande har tillgång till är stödet inte baserat på någon skyldighet att tillhandahålla offentliga tjänster, inte heller täcker det enbart icke-ekonomiska verksamheter på de berörda flygplatserna. Det är inte i sin egenskap av aktieägare som staten tillhandahåller stödet och man kan följaktligen utesluta att principen om en privat investerare i en marknadsekonomi är tillämplig. Kommissionen konstaterar därför, åtminstone i detta skede av förfarandet, att driftstödet ger vissa företag en ekonomisk fördel jämfört med andra företag.

—   Selektivitet

| 68. | Stödet beviljas endast flygplatsoperatörer som är aktiva på flygplatser som inte ägs av staten. Det är främst avsett att beviljas flygplatser med reguljär inrikestrafik minst fem dagar per vecka under 46 veckor per år. Åtgärden är följaktligen selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

68.

Stödet beviljas endast flygplatsoperatörer som är aktiva på flygplatser som inte ägs av staten. Det är främst avsett att beviljas flygplatser med reguljär inrikestrafik minst fem dagar per vecka under 46 veckor per år. Åtgärden är följaktligen selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 69. | Eftersom åtgärdens mottagare är aktiva på en marknad som är öppen för konkurrens och på vilken det finns handel mellan medlemsstaterna, är det en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och som påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

69.

Eftersom åtgärdens mottagare är aktiva på en marknad som är öppen för konkurrens och på vilken det finns handel mellan medlemsstaterna, är det en åtgärd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen och som påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

—   Slutsats

| 70. | Av de skäl som anges ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att driftstödet till VFAB och andra flygplatser som inte ägs direkt av staten utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

70.

Av de skäl som anges ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att driftstödet till VFAB och andra flygplatser som inte ägs direkt av staten utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.2   Potentiellt stöd till Ryanair

5.2.1   Flygplatsavgifter som påstås vara lägre än de som gäller för andra flygbolag

—   Statliga medel

| 71. | Begreppet statligt stöd gäller alla fördelar som direkt eller indirekt, med hjälp av statliga medel, beviljas av staten själv eller genom ett förmedlande organ som agerar i kraft av de befogenheter som det tilldelats. (35) |
| --- | --- |

71.

Begreppet statligt stöd gäller alla fördelar som direkt eller indirekt, med hjälp av statliga medel, beviljas av staten själv eller genom ett förmedlande organ som agerar i kraft av de befogenheter som det tilldelats. (35)

| 72. | I enlighet med vad som nämns ovan var VFAB till 100 procent offentligt ägt under hela den period som omfattas av detta beslut (dvs. under hela den tid som avtal om flygplatsavgifter vid Västerås flygplats har ingåtts). Det är alltså helt klart ett offentligt företag enligt artikel 2 b i direktivet om finansiell insyn. I det aktuella ärendet kontrollerade staten följaktligen direkt eller indirekt medlen i fråga. I den utsträckning flygplatsavgifterna i fråga är lägre än marknadspriset för de tjänster som VFAB tillhandahöll Ryanair konstaterar kommissionen följaktligen att de utgör en förlust av statliga medel. |
| --- | --- |

72.

I enlighet med vad som nämns ovan var VFAB till 100 procent offentligt ägt under hela den period som omfattas av detta beslut (dvs. under hela den tid som avtal om flygplatsavgifter vid Västerås flygplats har ingåtts). Det är alltså helt klart ett offentligt företag enligt artikel 2 b i direktivet om finansiell insyn. I det aktuella ärendet kontrollerade staten följaktligen direkt eller indirekt medlen i fråga. I den utsträckning flygplatsavgifterna i fråga är lägre än marknadspriset för de tjänster som VFAB tillhandahöll Ryanair konstaterar kommissionen följaktligen att de utgör en förlust av statliga medel.

| 73. | Domstolen har emellertid också slagit fast att även om staten kan kontrollera ett offentligt företag och utöva ett dominerande inflytande över dess transaktioner ska det inte automatiskt antas att denna kontroll faktiskt utövas i ett konkret fall. Ett offentligt företag kan handla mer eller mindre självständigt beroende på i vilken utsträckning staten medger detta. Endast det faktum att ett offentligägt företag kontrolleras av staten är därför inte tillräckligt för att anse att de åtgärder som företaget vidtagit, till exempel flygplatsavgifterna i fråga, ska tillskrivas staten. Det är dessutom nödvändigt att undersöka om de offentliga myndigheterna ska anses ha varit delaktiga på ett eller annat sätt i dessa åtgärder. I detta hänseende har domstolen funnit att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en åtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten. (36) |
| --- | --- |

73.

Domstolen har emellertid också slagit fast att även om staten kan kontrollera ett offentligt företag och utöva ett dominerande inflytande över dess transaktioner ska det inte automatiskt antas att denna kontroll faktiskt utövas i ett konkret fall. Ett offentligt företag kan handla mer eller mindre självständigt beroende på i vilken utsträckning staten medger detta. Endast det faktum att ett offentligägt företag kontrolleras av staten är därför inte tillräckligt för att anse att de åtgärder som företaget vidtagit, till exempel flygplatsavgifterna i fråga, ska tillskrivas staten. Det är dessutom nödvändigt att undersöka om de offentliga myndigheterna ska anses ha varit delaktiga på ett eller annat sätt i dessa åtgärder. I detta hänseende har domstolen funnit att det kan härledas ur omständigheterna i det enskilda fallet och det sammanhang i vilket åtgärden vidtagits att en åtgärd som vidtagits av ett offentligägt företag kan tillskrivas staten. (36)

| 74. | Dessa omständigheter kan vara huruvida företaget införlivats med den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, företagets organisationsform, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. (37) |
| --- | --- |

74.

Dessa omständigheter kan vara huruvida företaget införlivats med den offentliga förvaltningen, vilken verksamhet företaget bedriver och om denna utövas på marknaden under normala konkurrensvillkor i förhållande till privata företag, företagets organisationsform, hur starkt inflytande myndigheterna har över företagets förvaltning och alla omständigheter som i det enskilda fallet pekar mot att de offentliga myndigheterna är delaktiga eller att det är osannolikt att de inte är delaktiga i en åtgärd. (37)

| 75. | De svenska myndigheterna hävdar att VFAB agerar som en privat investerare i en marknadsekonomi och att statens inflytande är strängt begränsat till dess roll som aktieägare i bolaget. |
| --- | --- |

75.

De svenska myndigheterna hävdar att VFAB agerar som en privat investerare i en marknadsekonomi och att statens inflytande är strängt begränsat till dess roll som aktieägare i bolaget.

| 76. | Kommissionen konstaterar för det första att flygplatsverksamheterna spelar en grundläggande roll på flera politiska områden: transportpolitik, regional eller nationell ekonomisk utvecklingspolitik och politik för fysisk planering. De offentliga myndigheterna är normalt inte ”frånvarande” när ledningen för en flygplats fattar beslut om dess långsiktiga utveckling och om genomförandet av nya strategier. Enligt VFAB:s bolagsstadgar är dess ändamål att, inom ramen för de allmänna principer som är tillämpliga på kommunal verksamhet enligt Kommunallagen, uppfylla regionens behov av flygtransporter. |
| --- | --- |

76.

Kommissionen konstaterar för det första att flygplatsverksamheterna spelar en grundläggande roll på flera politiska områden: transportpolitik, regional eller nationell ekonomisk utvecklingspolitik och politik för fysisk planering. De offentliga myndigheterna är normalt inte ”frånvarande” när ledningen för en flygplats fattar beslut om dess långsiktiga utveckling och om genomförandet av nya strategier. Enligt VFAB:s bolagsstadgar är dess ändamål att, inom ramen för de allmänna principer som är tillämpliga på kommunal verksamhet enligt Kommunallagen, uppfylla regionens behov av flygtransporter.

| 77. | För det andra är det Västerås stad som (tidigare tillsammans med LFV Holding) utser VFAB:s styrelse, ordförande och vice ordförande. (38) I enlighet med VFAB:s bolagsstadgar ska dessutom Västerås kommunfullmäktige vara delaktig i viktiga beslut. Detta var till exempel den framtida inriktningen för VFAB efter att LFV Holding AB drog tillbaka sitt aktieinnehav. |
| --- | --- |

77.

För det andra är det Västerås stad som (tidigare tillsammans med LFV Holding) utser VFAB:s styrelse, ordförande och vice ordförande. (38) I enlighet med VFAB:s bolagsstadgar ska dessutom Västerås kommunfullmäktige vara delaktig i viktiga beslut. Detta var till exempel den framtida inriktningen för VFAB efter att LFV Holding AB drog tillbaka sitt aktieinnehav.

| 78. | På grundval av dessa omständigheter verkar det som om staten kan kontrollera VFAB:s verksamheter och det är osannolikt att det inte var delaktigt i ett viktigt beslut rörande flygplatsens ekonomiska utnyttjande. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att insända information och bevis avseende hur och av vem besluten att ingå avtalen med Ryanair vid Västerås flygplats togs. Med bakgrund mot ovanstående, intar därför kommissionen i detta skede av förfarandet den preliminära ståndpunkten att beslutet rörande avtalen mellan Ryanair och VFAB om t.ex. flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd kan hänföras till de offentliga myndigheterna. |
| --- | --- |

78.

På grundval av dessa omständigheter verkar det som om staten kan kontrollera VFAB:s verksamheter och det är osannolikt att det inte var delaktigt i ett viktigt beslut rörande flygplatsens ekonomiska utnyttjande. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att insända information och bevis avseende hur och av vem besluten att ingå avtalen med Ryanair vid Västerås flygplats togs. Med bakgrund mot ovanstående, intar därför kommissionen i detta skede av förfarandet den preliminära ståndpunkten att beslutet rörande avtalen mellan Ryanair och VFAB om t.ex. flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd kan hänföras till de offentliga myndigheterna.

| 79. | På denna grundval anser kommissionen, i den utsträckning de inte är förenliga med marknaden, att flygplatsavgifterna för Ryanair och det marknadsföringsstöd som tillhandahölls det flygbolaget utgör en förlust av statliga medel. |
| --- | --- |

79.

På denna grundval anser kommissionen, i den utsträckning de inte är förenliga med marknaden, att flygplatsavgifterna för Ryanair och det marknadsföringsstöd som tillhandahölls det flygbolaget utgör en förlust av statliga medel.

—   Ekonomisk fördel

| 80. | För att utgöra statligt stöd måste, som påpekats ovan, en åtgärd medföra en fördel för stödmottagarna. I sin dom i målet Leipzig-Halle-flygplatsen bekräftade tribunalen att ett möjligt kriterium för att utesluta förekomsten av statligt stöd till infrastrukturens användare är lika och icke-diskriminerande tillgång till den. (39) Enligt domen i Charleroi-målet (40) måste kommissionen, när den tar ställning till åtgärden i fråga, beakta samtliga relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärderna vidtagits. |
| --- | --- |

80.

För att utgöra statligt stöd måste, som påpekats ovan, en åtgärd medföra en fördel för stödmottagarna. I sin dom i målet Leipzig-Halle-flygplatsen bekräftade tribunalen att ett möjligt kriterium för att utesluta förekomsten av statligt stöd till infrastrukturens användare är lika och icke-diskriminerande tillgång till den. (39) Enligt domen i Charleroi-målet (40) måste kommissionen, när den tar ställning till åtgärden i fråga, beakta samtliga relevanta omständigheter och det sammanhang i vilket åtgärderna vidtagits.

| 81. | I enlighet med fast rättspraxis ska kommissionen jämföra VFAB:s agerande med en privat investerares agerande i en marknadsekonomi som styrs av lönsamhetsperspektiv. (41) De svenska myndigheterna hävdar att flygplatsen har agerat som en marknadsinvesterare, men de har inte tillhandahållit kommissionen någon affärsplan eller några lönsamhetsprospekt som ligger till grund för avtalen i fråga. |
| --- | --- |

81.

I enlighet med fast rättspraxis ska kommissionen jämföra VFAB:s agerande med en privat investerares agerande i en marknadsekonomi som styrs av lönsamhetsperspektiv. (41) De svenska myndigheterna hävdar att flygplatsen har agerat som en marknadsinvesterare, men de har inte tillhandahållit kommissionen någon affärsplan eller några lönsamhetsprospekt som ligger till grund för avtalen i fråga.

| 82. | I Stardust Marine-domen förklarade domstolen att ”det är mot bakgrund av förhållandena vid tidpunkten då stödåtgärderna vidtogs som det skall bedömas huruvida staten har agerat som en försiktig investerare i en marknadsekonomi i syfte att fastställa om dess agerande var ekonomiskt förnuftigt. All bedömning som grundar sig på senare förhållanden skall undvikas.” (42) |
| --- | --- |

82.

I Stardust Marine-domen förklarade domstolen att ”det är mot bakgrund av förhållandena vid tidpunkten då stödåtgärderna vidtogs som det skall bedömas huruvida staten har agerat som en försiktig investerare i en marknadsekonomi i syfte att fastställa om dess agerande var ekonomiskt förnuftigt. All bedömning som grundar sig på senare förhållanden skall undvikas.” (42)

| 83. | Testet med en privat investerare måste tillämpas på situationen vid den tidpunkt då avtalen undertecknades. VFAB undertecknade 2001 års avtal den 5 april 2001, 2003 års addendum den 1 februari 2003, 2005 års avtal den 31 januari 2005 och ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd och incentivprogram den 12 juni 2008, den 1 augusti 2010 och den 17 augusti 2010. Kommissionen måste basera sin bedömning på de uppgifter och antaganden som operatören hade tillgång till när respektive avtal undertecknades. |
| --- | --- |

83.

Testet med en privat investerare måste tillämpas på situationen vid den tidpunkt då avtalen undertecknades. VFAB undertecknade 2001 års avtal den 5 april 2001, 2003 års addendum den 1 februari 2003, 2005 års avtal den 31 januari 2005 och ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd och incentivprogram den 12 juni 2008, den 1 augusti 2010 och den 17 augusti 2010. Kommissionen måste basera sin bedömning på de uppgifter och antaganden som operatören hade tillgång till när respektive avtal undertecknades.

| 84. | Som redan nämnts i punkt 50 ovan ska bedömningen göras utan hänsyn till eventuella positiva effekter på ekonomin i den region där flygplatsen är belägen, eftersom kommissionen bedömer om en viss åtgärd utgör statligt stöd genom att ta ställning till ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha tecknat detta kapital, med beaktande av möjligheten att göra vinst och utan att ta hänsyn till några socialpolitiska, regionala eller sektoriella aspekter”. |
| --- | --- |

84.

Som redan nämnts i punkt 50 ovan ska bedömningen göras utan hänsyn till eventuella positiva effekter på ekonomin i den region där flygplatsen är belägen, eftersom kommissionen bedömer om en viss åtgärd utgör statligt stöd genom att ta ställning till ”om en privat aktieägare under liknande omständigheter skulle ha tecknat detta kapital, med beaktande av möjligheten att göra vinst och utan att ta hänsyn till några socialpolitiska, regionala eller sektoriella aspekter”.

| 85. | Kommissionen har inga indikationer på att de svenska myndigheterna (särskilt VFAB) gjorde någon beräkning av flygplatsens förväntade intäkter och kostnader under avtalens giltighetstid. De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon affärsplan som legat till grund för VFAB:s beslut att ingå de berörda avtalen. Inte heller har kommissionen i det aktuella skedet några upplysningar om hur de relevanta intäkts- och kostnadslägena i avtalen fastställdes. |
| --- | --- |

85.

Kommissionen har inga indikationer på att de svenska myndigheterna (särskilt VFAB) gjorde någon beräkning av flygplatsens förväntade intäkter och kostnader under avtalens giltighetstid. De svenska myndigheterna har inte kunnat lägga fram någon affärsplan som legat till grund för VFAB:s beslut att ingå de berörda avtalen. Inte heller har kommissionen i det aktuella skedet några upplysningar om hur de relevanta intäkts- och kostnadslägena i avtalen fastställdes.

| 86. | De svenska myndigheterna har till kommissionen lämnat en kopia av det avtal som ingicks av VFAB och klaganden för perioden 31 oktober 2004–30 oktober 2005. De avgifter som klaganden betalade till VFAB enligt det avtalet inkluderar ett enhetsbaserat pris per passagerare (för landning, TNC och passageraravgift) samt en landningsavgift. Det är tydligt att de avgifter som tillämpades för SAS är mycket högre än de som Ryanair någonsin betalat under den tid som bolaget har varit aktivt vid Västerås flygplats. |
| --- | --- |

86.

De svenska myndigheterna har till kommissionen lämnat en kopia av det avtal som ingicks av VFAB och klaganden för perioden 31 oktober 2004–30 oktober 2005. De avgifter som klaganden betalade till VFAB enligt det avtalet inkluderar ett enhetsbaserat pris per passagerare (för landning, TNC och passageraravgift) samt en landningsavgift. Det är tydligt att de avgifter som tillämpades för SAS är mycket högre än de som Ryanair någonsin betalat under den tid som bolaget har varit aktivt vid Västerås flygplats.

| 87. | De svenska myndigheterna har förklarat att den lägre avgiften för Ryanair beror på att Ryanair kräver jämförelsevis mer begränsad service. Ryanair har avstått från att trafikera flygplatsen under s.k. peaktid och kräver inte fördelning av säten, transfer eller särskild hantering av bagage. Dessutom ansåg VFAB, som anges ovan, att det var en fördel att Ryanair kunde ingå ett avtal enligt vilket flygbolaget [...] (9). SAS har tvärtom krävt att genomföra flygningar under andra tider än flygplatsens öppettider och begärt ett stort antal kostnadsdrivande tjänster, som t.ex. separation av prioriterat bagage, incheckning av transferpassagerare, ombokning av biljetter, omedelbar hantering av bagage som har sänts till fel destination och bemanning av ett visst antal incheckningsdiskar. Traditionella flygbolag kräver dessutom rätten att avsluta eller minska sin verksamhet på flygplatsen med kort varsel (60 dagar). Vad beträffar avtalens giltighetstid hävdar klaganden dock att det verkar som om inga påföljder åberopades även om Ryanair lämnade flygplatsen 2006 trots att avtalstiden inte hade löpt ut. |
| --- | --- |

87.

De svenska myndigheterna har förklarat att den lägre avgiften för Ryanair beror på att Ryanair kräver jämförelsevis mer begränsad service. Ryanair har avstått från att trafikera flygplatsen under s.k. peaktid och kräver inte fördelning av säten, transfer eller särskild hantering av bagage. Dessutom ansåg VFAB, som anges ovan, att det var en fördel att Ryanair kunde ingå ett avtal enligt vilket flygbolaget [...] (9). SAS har tvärtom krävt att genomföra flygningar under andra tider än flygplatsens öppettider och begärt ett stort antal kostnadsdrivande tjänster, som t.ex. separation av prioriterat bagage, incheckning av transferpassagerare, ombokning av biljetter, omedelbar hantering av bagage som har sänts till fel destination och bemanning av ett visst antal incheckningsdiskar. Traditionella flygbolag kräver dessutom rätten att avsluta eller minska sin verksamhet på flygplatsen med kort varsel (60 dagar). Vad beträffar avtalens giltighetstid hävdar klaganden dock att det verkar som om inga påföljder åberopades även om Ryanair lämnade flygplatsen 2006 trots att avtalstiden inte hade löpt ut.

| 88. | De svenska myndigheterna har till kommissionen lämnat grova beräkningar av de intäkter och kostnader som härrör från en Ryanair-passagerare respektive från en SAS-passagerare. Kommissionen konstaterar dock först att dessa siffror verkar vara uppskattningar som gjorts i efterhand och som sådana inte styrker att VFAB agerade som en normal investerare i en marknadsekonomi vid den tidpunkt då bolaget undertecknade avtalen i fråga. Dessutom finns det inga underlag som visar var siffrorna och de antaganden som de vilar på har hämtats. Påståendet att en Ryanair-kund skulle vara lönsam, faktiskt mer lönsam än en SAS-passagerare, verkar dessutom strida mot de svenska myndigheternas argument om att lågprisbolagens inträde på marknaden är det främsta skälet till att VFAB:s intäkter inte ökade trots att antalet passagerare blev dubbelt så högt under perioden 2000–2004. Det verkar även strida mot uppgifterna i årsredovisningarna (se tabellerna 1 och 2 ovan). Även om antalet passagerare var betydligt lägre under 2000 (med huvudsakligen SAS-passagerare) än det var 2010 (med huvudsakligen Ryanair-passagerare) är förlusten nästan dubbelt så stor 2010. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar som stödjer påståendet att VFAB, som alla privata investerare i en marknadsekonomi, förväntade sig att avtalen med Ryanair skulle vara lönsamma för VFAB. |
| --- | --- |

88.

De svenska myndigheterna har till kommissionen lämnat grova beräkningar av de intäkter och kostnader som härrör från en Ryanair-passagerare respektive från en SAS-passagerare. Kommissionen konstaterar dock först att dessa siffror verkar vara uppskattningar som gjorts i efterhand och som sådana inte styrker att VFAB agerade som en normal investerare i en marknadsekonomi vid den tidpunkt då bolaget undertecknade avtalen i fråga. Dessutom finns det inga underlag som visar var siffrorna och de antaganden som de vilar på har hämtats. Påståendet att en Ryanair-kund skulle vara lönsam, faktiskt mer lönsam än en SAS-passagerare, verkar dessutom strida mot de svenska myndigheternas argument om att lågprisbolagens inträde på marknaden är det främsta skälet till att VFAB:s intäkter inte ökade trots att antalet passagerare blev dubbelt så högt under perioden 2000–2004. Det verkar även strida mot uppgifterna i årsredovisningarna (se tabellerna 1 och 2 ovan). Även om antalet passagerare var betydligt lägre under 2000 (med huvudsakligen SAS-passagerare) än det var 2010 (med huvudsakligen Ryanair-passagerare) är förlusten nästan dubbelt så stor 2010. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar som stödjer påståendet att VFAB, som alla privata investerare i en marknadsekonomi, förväntade sig att avtalen med Ryanair skulle vara lönsamma för VFAB.

| 89. | Enligt de svenska myndigheterna är det främsta skälet till att VFAB inte har genererat någon vinst under den period som omfattas av granskningen att flygplatsen inte har lyckats attrahera tillräckligt många passagerare. Detta beror särskilt på att SAS lämnade flygplatsen 2002, vilket ledde till en årlig minskning av passagerarvolymen med 75 000. I detta avseende uppmanar kommissionen de svenska myndigheterna att inkomma med uppgifter rörande Västerås flygplats tillgängliga kapacitet för varje år under perioden 1 januari 2001–31 december 2010 (uttryckt i lämpliga termer), samt en beskrivning av de viktigaste flaskhalsarna för att nå denna tillgängliga kapacitet. De svenska myndigheterna uppmanas även att inkomma med följande uppgifter för varje år under perioden 1 januari 2001–31 december 2010: a) sammanlagda investeringskostnader för flygplatsen, b) sammanlagda driftskostnader för flygplatsen, c) andelen tillgänglig kapacitet av flygplatsen som faktiskt används av Ryanair, och d) det sammanlagda beloppet avgifter som faktiskt betalas av Ryanair. |
| --- | --- |

89.

Enligt de svenska myndigheterna är det främsta skälet till att VFAB inte har genererat någon vinst under den period som omfattas av granskningen att flygplatsen inte har lyckats attrahera tillräckligt många passagerare. Detta beror särskilt på att SAS lämnade flygplatsen 2002, vilket ledde till en årlig minskning av passagerarvolymen med 75 000. I detta avseende uppmanar kommissionen de svenska myndigheterna att inkomma med uppgifter rörande Västerås flygplats tillgängliga kapacitet för varje år under perioden 1 januari 2001–31 december 2010 (uttryckt i lämpliga termer), samt en beskrivning av de viktigaste flaskhalsarna för att nå denna tillgängliga kapacitet. De svenska myndigheterna uppmanas även att inkomma med följande uppgifter för varje år under perioden 1 januari 2001–31 december 2010: a) sammanlagda investeringskostnader för flygplatsen, b) sammanlagda driftskostnader för flygplatsen, c) andelen tillgänglig kapacitet av flygplatsen som faktiskt används av Ryanair, och d) det sammanlagda beloppet avgifter som faktiskt betalas av Ryanair.

| 90. | På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att flygplatsavgifterna enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum och 2005 års avtal inte fastställdes enligt normala marknadsvillkor. Kommissionens preliminära ståndpunkt är därför att Ryanair har mottagit en selektiv ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

90.

På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att flygplatsavgifterna enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum och 2005 års avtal inte fastställdes enligt normala marknadsvillkor. Kommissionens preliminära ståndpunkt är därför att Ryanair har mottagit en selektiv ekonomisk fördel.

| 91. | I det aktuella skedet kan kommissionen, på grundval av den information som den har tillgång till, inte bedöma huruvida det ekonomiska värdet på de tjänster som VFAB tillhandahöll Ryanair motsvarar de belopp som betalats genom flygplatsavgifter. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att tillhandahålla alla upplysningar som den behöver för att beräkna det sammanlagda beloppet på de flygplatsavgifter som Ryanair skulle ha betalat sedan bolaget inledde sin verksamhet på Västerås flygplats om det inte hade haft särskilda rabatter. |
| --- | --- |

91.

I det aktuella skedet kan kommissionen, på grundval av den information som den har tillgång till, inte bedöma huruvida det ekonomiska värdet på de tjänster som VFAB tillhandahöll Ryanair motsvarar de belopp som betalats genom flygplatsavgifter. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att tillhandahålla alla upplysningar som den behöver för att beräkna det sammanlagda beloppet på de flygplatsavgifter som Ryanair skulle ha betalat sedan bolaget inledde sin verksamhet på Västerås flygplats om det inte hade haft särskilda rabatter.

—   Selektivitet

| 92. | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att definieras som statligt stöd. Även om de medför en fördel med avseende på den tidigare situationen eller på situationer i andra medlemsstater är allmänna åtgärder som gäller alla företag inom en medlemsstats territorium inte selektiva och omfattas därför inte av artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

92.

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget måste en åtgärd gynna ”vissa företag eller viss produktion” för att definieras som statligt stöd. Även om de medför en fördel med avseende på den tidigare situationen eller på situationer i andra medlemsstater är allmänna åtgärder som gäller alla företag inom en medlemsstats territorium inte selektiva och omfattas därför inte av artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| 93. | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att de flygplatsavgifter som är föremål för granskning enbart gällde Ryanair. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

93.

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att de flygplatsavgifter som är föremål för granskning enbart gällde Ryanair. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 94. | Om stödet från en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrenter på den inre marknaden, måste stödet anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enligt fast rättspraxis (43) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader för att det ska vara en konkurrenssnedvridande åtgärd. |
| --- | --- |

94.

Om stödet från en medlemsstat stärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrenter på den inre marknaden, måste stödet anses påverka handeln mellan medlemsstaterna. Enligt fast rättspraxis (43) räcker det att stödmottagaren konkurrerar med andra företag på konkurrensutsatta marknader för att det ska vara en konkurrenssnedvridande åtgärd.

| 95. | Nedsättningen av flygplatsavgifter minskar de normala driftskostnaderna för de flygbolag som gynnas av denna nedsättning. Den kan därför stärka deras ställning på marknaden. Flygtransportsektorn kännetecknas dessutom av intensiv konkurrens mellan operatörer från olika medlemsstater, särskilt sedan den tredje etappen i avregleringen av flygtransporter trädde i kraft (”tredje åtgärdspaketet”) den 1 januari 1993. Av det följer att beviljandet av lägre avgifter vid flygplatsen till ett flygbolag, men inte till andra, påverkar handeln mellan medlemsstaterna samt snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen inom flygtransportsektorn. |
| --- | --- |

95.

Nedsättningen av flygplatsavgifter minskar de normala driftskostnaderna för de flygbolag som gynnas av denna nedsättning. Den kan därför stärka deras ställning på marknaden. Flygtransportsektorn kännetecknas dessutom av intensiv konkurrens mellan operatörer från olika medlemsstater, särskilt sedan den tredje etappen i avregleringen av flygtransporter trädde i kraft (”tredje åtgärdspaketet”) den 1 januari 1993. Av det följer att beviljandet av lägre avgifter vid flygplatsen till ett flygbolag, men inte till andra, påverkar handeln mellan medlemsstaterna samt snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen inom flygtransportsektorn.

—   Slutsats

| 96. | I detta skede av sin bedömning av de flygplatsavgifter som tillämpades för Ryanair vid Västerås flygplats under perioden 2001–2010 konstaterar kommissionen följaktligen att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

96.

I detta skede av sin bedömning av de flygplatsavgifter som tillämpades för Ryanair vid Västerås flygplats under perioden 2001–2010 konstaterar kommissionen följaktligen att de utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.2.2   Marknadsföringsstöd beviljat Ryanair/AMS under 2001, 2008 och 2010

—   Statliga medel

| 97. | I enlighet med vad som konstateras i avsnitt 5.2.1 ovan är VFAB ett offentligt företag och de avtal som ingåtts mellan VFAB och Ryanair/AMS förefaller vara hänförliga till staten. I den utsträckning det marknadsföringsstöd som betalats av VFAB inte motsvarar det ekonomiska värdet på de marknadsföringstjänster som tillhandahållits av Ryanair/AMS medför det följaktligen en förlust av statliga medel. |
| --- | --- |

97.

I enlighet med vad som konstateras i avsnitt 5.2.1 ovan är VFAB ett offentligt företag och de avtal som ingåtts mellan VFAB och Ryanair/AMS förefaller vara hänförliga till staten. I den utsträckning det marknadsföringsstöd som betalats av VFAB inte motsvarar det ekonomiska värdet på de marknadsföringstjänster som tillhandahållits av Ryanair/AMS medför det följaktligen en förlust av statliga medel.

—   Ekonomisk fördel

| 98. | Det ska först noteras att det inte gör någon skillnad att en del av marknadsföringsstödet tillhandahölls genom det av Ryanair helägda dotterbolaget AMS och inte direkt till Ryanair. Ryanair hade direkt kontroll över AMS vid den tidpunkt då avtalen undertecknades och verkar till och med ha undertecknat en av följeskrivelserna för AMS räkning. Dessutom stipulerar avtalet mellan VFAB och AMS avseende marknadsföringstjänster att det är "[...] (9)". |
| --- | --- |

98.

Det ska först noteras att det inte gör någon skillnad att en del av marknadsföringsstödet tillhandahölls genom det av Ryanair helägda dotterbolaget AMS och inte direkt till Ryanair. Ryanair hade direkt kontroll över AMS vid den tidpunkt då avtalen undertecknades och verkar till och med ha undertecknat en av följeskrivelserna för AMS räkning. Dessutom stipulerar avtalet mellan VFAB och AMS avseende marknadsföringstjänster att det är "[...] (9)".

| 99. | På grundval av den information som finns tillgänglig förefaller det som att marknadsföringsavtalet mellan Ryanair och VFAB täcker tillhandahållande av tjänster till ett offentligt organ som definieras som ett offentligt tjänstekontrakt i EU-bestämmelser avseende upphandling av offentliga tjänster. Enligt den tillgängliga informationen förefaller det som att EU-reglerna avseende offentlig upphandling inte respekterats, eftersom inget upphandlingsförfarande verkar ha ägt rum för kontrakten i fråga. |
| --- | --- |

99.

På grundval av den information som finns tillgänglig förefaller det som att marknadsföringsavtalet mellan Ryanair och VFAB täcker tillhandahållande av tjänster till ett offentligt organ som definieras som ett offentligt tjänstekontrakt i EU-bestämmelser avseende upphandling av offentliga tjänster. Enligt den tillgängliga informationen förefaller det som att EU-reglerna avseende offentlig upphandling inte respekterats, eftersom inget upphandlingsförfarande verkar ha ägt rum för kontrakten i fråga.

| 100. | Även när det gäller marknadsföringsstödet måste kommissionen först kontrollera om VFAB agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi enligt beskrivningen i punkt 50 ovan när det undertecknade avtalen om marknadsföringsstöd. |
| --- | --- |

100.

Även när det gäller marknadsföringsstödet måste kommissionen först kontrollera om VFAB agerade som en privat investerare i en marknadsekonomi enligt beskrivningen i punkt 50 ovan när det undertecknade avtalen om marknadsföringsstöd.

| 101. | De svenska myndigheterna har inte lämnat in någon affärsplan eller annan dokumentation som visar VFAB:s finansiella förväntningar på avtalen i fråga. De anser att marknadsföringsstöd som betalas av en flygplatsoperatör till ett flygbolag är normal praxis inom denna industri. Till stöd för detta argument lägger de fram ett dokument från Swedavia som är aktivt på flygplatserna Stockholm-Arlanda, Göteborg-Landvetter och Malmö. Enligt det dokumentet erbjuder Swedavia samfinansiering för 50 procent av marknadsföringsaktiviteterna till flygbolag och researrangörer som startar en ny linje med minst 20 avgångar under en 12-månadersperiod. Beloppet på marknadsföringsstödet är kopplat till den förutsedda nettoökningen av avresande passagerare på linjen jämfört med samma period föregående år, förutsatt att flygbolaget har försett flygplatsen med fakturakopior för aktiviteterna. |
| --- | --- |

101.

De svenska myndigheterna har inte lämnat in någon affärsplan eller annan dokumentation som visar VFAB:s finansiella förväntningar på avtalen i fråga. De anser att marknadsföringsstöd som betalas av en flygplatsoperatör till ett flygbolag är normal praxis inom denna industri. Till stöd för detta argument lägger de fram ett dokument från Swedavia som är aktivt på flygplatserna Stockholm-Arlanda, Göteborg-Landvetter och Malmö. Enligt det dokumentet erbjuder Swedavia samfinansiering för 50 procent av marknadsföringsaktiviteterna till flygbolag och researrangörer som startar en ny linje med minst 20 avgångar under en 12-månadersperiod. Beloppet på marknadsföringsstödet är kopplat till den förutsedda nettoökningen av avresande passagerare på linjen jämfört med samma period föregående år, förutsatt att flygbolaget har försett flygplatsen med fakturakopior för aktiviteterna.

| 102. | För det första konstaterar kommissionen att det stöd som ges av Swedavia verkar vara mindre selektivt eftersom detta erbjudande gäller alla flygbolag och researrangörer enligt samma villkor. På grundval av de uppgifter som kommissionen har tillgång till verkar det tvärtom som om det bara är Ryanair som får marknadsföringsstöd vid Västerås flygplats. För det andra är stödet från Swedavia kopplat till faktiskt resultat i fråga om en ökning av antalet passagerare. Detta gäller inte det stöd som VFAB ger till Ryanair. För det tredje bidrar det stöd som ges av Swedavia endast med 50 procent av verksamheternas kostnader. VFAB kräver i sin tur inte någon särskild nivå av bidrag från Ryanair till dessa aktiviteter, trots att Ryanair utan tvivel också skulle gynnas direkt av ett ökat antal passagerare. För det fjärde kontrollerar inte VFAB, enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna, att kostnaderna för marknadsföringsaktiviteterna verkligen har uppstått. VFAB kontrollerar bara att annonserna syns i den press som man kommit överens om och på Ryanairs webbsidor. |
| --- | --- |

102.

För det första konstaterar kommissionen att det stöd som ges av Swedavia verkar vara mindre selektivt eftersom detta erbjudande gäller alla flygbolag och researrangörer enligt samma villkor. På grundval av de uppgifter som kommissionen har tillgång till verkar det tvärtom som om det bara är Ryanair som får marknadsföringsstöd vid Västerås flygplats. För det andra är stödet från Swedavia kopplat till faktiskt resultat i fråga om en ökning av antalet passagerare. Detta gäller inte det stöd som VFAB ger till Ryanair. För det tredje bidrar det stöd som ges av Swedavia endast med 50 procent av verksamheternas kostnader. VFAB kräver i sin tur inte någon särskild nivå av bidrag från Ryanair till dessa aktiviteter, trots att Ryanair utan tvivel också skulle gynnas direkt av ett ökat antal passagerare. För det fjärde kontrollerar inte VFAB, enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna, att kostnaderna för marknadsföringsaktiviteterna verkligen har uppstått. VFAB kontrollerar bara att annonserna syns i den press som man kommit överens om och på Ryanairs webbsidor.

| 103. | Kommissionen tvivlar därför på att VFAB agerade som en normal investerare i en marknadsekonomi inom denna bransch, när bolaget beviljade marknadsföringsstödet till Ryanair/AMS 2001 och 2010. Marknadsföringskostnaderna skulle ha burits av Ryanair och stödet medför därför en ekonomisk fördel för Ryanair. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med en affärsplan eller annan dokumentation som styrker VFAB:s kommersiella avsikt med avtalen i fråga. Kommissionen skulle dessutom behöva få kännedom om omständigheterna kring avtalen om marknadsföringsstöd, dvs. vem som tog initiativet till varje uppgörelse, huruvida marknadsföringsstödet enligt de svenska myndigheterna bör bedömas tillsammans med t.ex. de flygplatsavgifter som tillämpas för Ryanair eller om dessa är ett separat inslag, osv. |
| --- | --- |

103.

Kommissionen tvivlar därför på att VFAB agerade som en normal investerare i en marknadsekonomi inom denna bransch, när bolaget beviljade marknadsföringsstödet till Ryanair/AMS 2001 och 2010. Marknadsföringskostnaderna skulle ha burits av Ryanair och stödet medför därför en ekonomisk fördel för Ryanair. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med en affärsplan eller annan dokumentation som styrker VFAB:s kommersiella avsikt med avtalen i fråga. Kommissionen skulle dessutom behöva få kännedom om omständigheterna kring avtalen om marknadsföringsstöd, dvs. vem som tog initiativet till varje uppgörelse, huruvida marknadsföringsstödet enligt de svenska myndigheterna bör bedömas tillsammans med t.ex. de flygplatsavgifter som tillämpas för Ryanair eller om dessa är ett separat inslag, osv.

—   Selektivitet

| 104. | I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att det marknadsföringsstöd som omfattas av bedömningen beviljades enbart till Ryanair/AMS. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

104.

I det aktuella ärendet konstaterar kommissionen att det marknadsföringsstöd som omfattas av bedömningen beviljades enbart till Ryanair/AMS. Åtgärden var därför selektiv i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

—   Snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln

| 105. | Av de skäl som anges i avsnitt 5.2.1 intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att det marknadsföringsstöd som de svenska myndigheterna via VFAB beviljade Ryanair/AMS under 2001, 2008 och 2010 snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen samt påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

105.

Av de skäl som anges i avsnitt 5.2.1 intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att det marknadsföringsstöd som de svenska myndigheterna via VFAB beviljade Ryanair/AMS under 2001, 2008 och 2010 snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen samt påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

—   Slutsats

| 106. | På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att det marknadsföringsstöd som beviljades Ryanair av de svenska myndigheterna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

106.

På denna grundval intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att det marknadsföringsstöd som beviljades Ryanair av de svenska myndigheterna utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

5.3   Stödets laglighet

| 107. | Ingen av stödåtgärderna 1, 2, 3, 4 eller 5 ovan har godkänts av kommissionen innan de genomfördes. De svenska myndigheterna har följaktligen inte iakttagit det förbud som anges i artikel 108.3 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

107.

Ingen av stödåtgärderna 1, 2, 3, 4 eller 5 ovan har godkänts av kommissionen innan de genomfördes. De svenska myndigheterna har följaktligen inte iakttagit det förbud som anges i artikel 108.3 i EUF-fördraget.

6.   STÖDETS FÖRENLIGHET

| 108. | Kommissionen har undersökt om det stöd som identifieras ovan kan anses vara förenligt med den inre marknaden. Vissa undantag från den allmänna regeln om oförenlighet enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställs i artikel 107.3 i EUF-fördraget, enligt vilken ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

108.

Kommissionen har undersökt om det stöd som identifieras ovan kan anses vara förenligt med den inre marknaden. Vissa undantag från den allmänna regeln om oförenlighet enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget fastställs i artikel 107.3 i EUF-fördraget, enligt vilken ”stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset” kan anses vara förenligt med den inre marknaden.

6.1   Stöd till flygplatsen

| 109. | I paragraf 27 av flygriktlinjerna slås det fast att driftstöd (såsom igångsättningsstöd) till flygplatser eller flygbolag inte kan anses förenligt med den interna marknaden utom i undantagsfall och på vissa bestämda villor, nämligen i mindre gynnade områden, nämligen områden som omfattas av undantaget i artikel 107.3.a i EUF-fördraget, de yttersta randområdena, samt glest befolkade områden. |
| --- | --- |

109.

I paragraf 27 av flygriktlinjerna slås det fast att driftstöd (såsom igångsättningsstöd) till flygplatser eller flygbolag inte kan anses förenligt med den interna marknaden utom i undantagsfall och på vissa bestämda villor, nämligen i mindre gynnade områden, nämligen områden som omfattas av undantaget i artikel 107.3.a i EUF-fördraget, de yttersta randområdena, samt glest befolkade områden.

| 110. | I enlighet med punkt 63 av flygriktlinjerna kan driftstöd till flygplatser anses förenligt med den interna marknaden på grundval av artikel 106.2 EUF-fördraget ifall det uppfyller särskilda villkor om garantier för att de är nödvändiga för nyttjandet av en tjänst av allmänekonomiskt intresse och att de inte påverkar handeln i en utsträckning som strider mot gemenskapens intresse. Såsom påpekats i punkt 49 ovan har de svenska myndigheterna dock inte uttryckligen hävdat att detta skulle vara fallet för VFAB. Ifall aktieägartillskotten ändå är att betrakta som kompensation för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse uppmanar kommissionen de svenska myndigheterna att inkomma med erforderliga bevis för att VFAB har ålagts en skyldighet att tillhandahålla sådana tjänster och att VFAB har hållit separata konton för de aktiviteter som genomförts under denna skyldighet och dess övriga aktiviteter. |
| --- | --- |

110.

I enlighet med punkt 63 av flygriktlinjerna kan driftstöd till flygplatser anses förenligt med den interna marknaden på grundval av artikel 106.2 EUF-fördraget ifall det uppfyller särskilda villkor om garantier för att de är nödvändiga för nyttjandet av en tjänst av allmänekonomiskt intresse och att de inte påverkar handeln i en utsträckning som strider mot gemenskapens intresse. Såsom påpekats i punkt 49 ovan har de svenska myndigheterna dock inte uttryckligen hävdat att detta skulle vara fallet för VFAB. Ifall aktieägartillskotten ändå är att betrakta som kompensation för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse uppmanar kommissionen de svenska myndigheterna att inkomma med erforderliga bevis för att VFAB har ålagts en skyldighet att tillhandahålla sådana tjänster och att VFAB har hållit separata konton för de aktiviteter som genomförts under denna skyldighet och dess övriga aktiviteter.

6.1.1   Aktieägartillskott till VFAB under perioden 2003–2010

| 111. | Inledningsvis konstaterar kommissionen att eftersom de svenska myndigheterna inte anser att aktieägartillskotten utgör statligt stöd har inga argument lagts fram rörande deras förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

111.

Inledningsvis konstaterar kommissionen att eftersom de svenska myndigheterna inte anser att aktieägartillskotten utgör statligt stöd har inga argument lagts fram rörande deras förenlighet med den inre marknaden.

| 112. | De svenska myndigheterna har hittills inte argumenterat att de aktieägartillskott som betalats till VFAB skulle ha beviljats under Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade "undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna") (44). |
| --- | --- |

112.

De svenska myndigheterna har hittills inte argumenterat att de aktieägartillskott som betalats till VFAB skulle ha beviljats under Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (nedan kallade "undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna") (44).

| 113. | Enligt sektion 2.2 av undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna är krisstöd av en temporär och reversibel natur. Dess primära syfte är att göra det möjligt att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande den tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. Så snart en omstrukturerings- eller likvidationsplan, för vilken stöd har äskats, har upprättats och börjat genomföras kommer allt ytterligare stöd att betraktas som omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

113.

Enligt sektion 2.2 av undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna är krisstöd av en temporär och reversibel natur. Dess primära syfte är att göra det möjligt att hålla ett ekonomiskt försvagat företag flytande den tid som krävs för att utarbeta en omstrukturerings- eller likvidationsplan. Så snart en omstrukturerings- eller likvidationsplan, för vilken stöd har äskats, har upprättats och börjat genomföras kommer allt ytterligare stöd att betraktas som omstruktureringsstöd.

| 114. | För att vara en berättigad mottagare av stöd under undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna måste ett företag vara ett företag i svårigheter i den mening som anges i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna. I dessa riktlinjer anser kommissionen att ett företag är i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare eller långivare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

114.

För att vara en berättigad mottagare av stöd under undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna måste ett företag vara ett företag i svårigheter i den mening som anges i undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna. I dessa riktlinjer anser kommissionen att ett företag är i svårigheter om det inte med egna finansiella medel eller med medel från ägare/aktieägare eller långivare kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt.

| 115. | Enligt den information som för närvarande finns tillgänglig förefaller det inte uteslutet att VFAB skulle anses vara ett företag i svårigheter. Kommissionen har dock inte någon information i detta avseende. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att klargöra denna aspekt och förklara huruvida åtgärder har genomförts i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna. |
| --- | --- |

115.

Enligt den information som för närvarande finns tillgänglig förefaller det inte uteslutet att VFAB skulle anses vara ett företag i svårigheter. Kommissionen har dock inte någon information i detta avseende. Kommissionen uppmanar därför de svenska myndigheterna att klargöra denna aspekt och förklara huruvida åtgärder har genomförts i enlighet med undsättnings- och omstruktureringsriktlinjerna.

| 116. | I detta skede intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att aktieägartillskotten till VFAB utgör driftstöd som minskar flygplatsoperatörens utgifter under varje år som ett sådant stöd har getts. Enligt domstolens rättspraxis är sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden. (45) |
| --- | --- |

116.

I detta skede intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att aktieägartillskotten till VFAB utgör driftstöd som minskar flygplatsoperatörens utgifter under varje år som ett sådant stöd har getts. Enligt domstolens rättspraxis är sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden. (45)

| 117. | Därför hyser kommissionen i detta skede av förfarandet tvivel rörande huruvida åtgärden är förenlig med den inre marknaden. |
| --- | --- |

117.

Därför hyser kommissionen i detta skede av förfarandet tvivel rörande huruvida åtgärden är förenlig med den inre marknaden.

6.1.2   Hyra betald till den offentliga ägaren av flygplatsinfrastrukturen under perioden 2003–2010

| 118. | I enlighet med avsnitt 5.1.2 ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den nedsatta hyra som VFAB sedan 2003 har betalat till det offentliga företag som äger flygplatsinfrastrukturen utgör driftstöd, vilket har minskat VFAB:s utgifter varje år. Som nämns i avsnitt 6.1.1 är enligt domstolens rättspraxis sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

118.

I enlighet med avsnitt 5.1.2 ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att den nedsatta hyra som VFAB sedan 2003 har betalat till det offentliga företag som äger flygplatsinfrastrukturen utgör driftstöd, vilket har minskat VFAB:s utgifter varje år. Som nämns i avsnitt 6.1.1 är enligt domstolens rättspraxis sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden.

| 119. | Kommissionen hyser på grundval av mycket begränsade uppgifter tvivel rörande huruvida åtgärden i fråga är förenlig med EUF-fördraget. Den uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med kompletterande upplysningar som gör det möjligt att bedöma åtgärdens förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

119.

Kommissionen hyser på grundval av mycket begränsade uppgifter tvivel rörande huruvida åtgärden i fråga är förenlig med EUF-fördraget. Den uppmanar därför de svenska myndigheterna att inkomma med kompletterande upplysningar som gör det möjligt att bedöma åtgärdens förenlighet med den inre marknaden.

6.1.3   Driftstöd för flygplatser ägda av kommuner eller privata företag under perioden 2003–2010

| 120. | Som anges ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att driftstöd som ges av de svenska myndigheterna till flygplatser i Sverige som inte ägs direkt av staten utgör driftstöd, vilket minskar dessa flygplatsers utgifter varje år. I enlighet med vad som anges i avsnitten 6.1.1 och 6.1.2 ovan är sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden. |
| --- | --- |

120.

Som anges ovan intar kommissionen den preliminära ståndpunkten att driftstöd som ges av de svenska myndigheterna till flygplatser i Sverige som inte ägs direkt av staten utgör driftstöd, vilket minskar dessa flygplatsers utgifter varje år. I enlighet med vad som anges i avsnitten 6.1.1 och 6.1.2 ovan är sådant driftstöd i princip oförenligt med den inre marknaden.

| 121. | Kommissionen hyser på grundval av mycket begränsade uppgifter tvivel rörande huruvida stödet i fråga är förenligt med EUF-fördraget. Den uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar som gör det möjligt att bedöma åtgärdens förenlighet med den inre marknaden. |
| --- | --- |

121.

Kommissionen hyser på grundval av mycket begränsade uppgifter tvivel rörande huruvida stödet i fråga är förenligt med EUF-fördraget. Den uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med upplysningar som gör det möjligt att bedöma åtgärdens förenlighet med den inre marknaden.

6.2   Stöd till Ryanair

6.2.1   Flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd med tillämpning på Ryanair/AMS

| 122. | Med avseende på offentliga myndigheters finansiering av flygplatsavgifter under marknadspriset samt marknadsföringsstöd måste kommissionen beakta flygriktlinjerna, där ett antal villkor anges som ska uppfyllas för att igångsättningsstöd ska anses vara förenligt med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. I punkt 79 a–l i flygriktlinjerna fastställs följande kumulativa kriterier för förenlighet:






  a) | Stöden ska betalas ut till lufttrafikföretag som har ett giltigt tillstånd som utfärdats av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag.
   (46) |
| --- | --- | --- |

122.

Med avseende på offentliga myndigheters finansiering av flygplatsavgifter under marknadspriset samt marknadsföringsstöd måste kommissionen beakta flygriktlinjerna, där ett antal villkor anges som ska uppfyllas för att igångsättningsstöd ska anses vara förenligt med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. I punkt 79 a–l i flygriktlinjerna fastställs följande kumulativa kriterier för förenlighet:

a)

Stöden ska betalas ut till lufttrafikföretag som har ett giltigt tillstånd som utfärdats av en medlemsstat i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 2407/92 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag.
   (46)

| 123. | Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att klargöra om åtgärderna i fråga betalas till ett flygbolag som har en giltig operativ licens enligt förordning nr 1008/2008 (47).






  b) | Stöden ska betalas ut för linjer mellan en regional flygplats i kategori C eller D och en EU-flygplats. |
| --- | --- | --- |

123.

Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att klargöra om åtgärderna i fråga betalas till ett flygbolag som har en giltig operativ licens enligt förordning nr 1008/2008 (47).

b)

Stöden ska betalas ut för linjer mellan en regional flygplats i kategori C eller D och en EU-flygplats.

| 124. | Västerås har enligt flygriktlinjerna under hela den period som omfattas av bedömningen varit en kategori D-flygplats (liten regional flygplats), med en årlig passagerarvolym på färre än 1 miljon passagerare. Detta kriterium är alltså uppfyllt.






  c) | Stöden ska betalas ut för nya linjer eller ökad turtäthet (enligt flygriktlinjerna) som leder till en nettoökning av passagerarvolymen. Stödet får inte bidra till att trafiken bara flyttas över från en linje till en annan eller från ett bolag till ett annat. Stödet får inte leda till att trafiken på ett omotiverat sätt, i fråga om turtäthet eller ekonomisk bärkraft för de linjer som redan finns, flyttas över till en annan flygplats i samma stad, i samma sammanhängande storstadsområde eller i samma flygplatssystem, med bibehållande av samma destination eller en jämförbar destination enligt samma kriterier. |
| --- | --- | --- |

124.

Västerås har enligt flygriktlinjerna under hela den period som omfattas av bedömningen varit en kategori D-flygplats (liten regional flygplats), med en årlig passagerarvolym på färre än 1 miljon passagerare. Detta kriterium är alltså uppfyllt.

c)

Stöden ska betalas ut för nya linjer eller ökad turtäthet (enligt flygriktlinjerna) som leder till en nettoökning av passagerarvolymen. Stödet får inte bidra till att trafiken bara flyttas över från en linje till en annan eller från ett bolag till ett annat. Stödet får inte leda till att trafiken på ett omotiverat sätt, i fråga om turtäthet eller ekonomisk bärkraft för de linjer som redan finns, flyttas över till en annan flygplats i samma stad, i samma sammanhängande storstadsområde eller i samma flygplatssystem, med bibehållande av samma destination eller en jämförbar destination enligt samma kriterier.

| 125. | I det aktuella skedet har kommissionen inte tillräckliga uppgifter rörande i vilken utsträckning stödet kan anses täcka nya linjer eller ökad turtäthet. Det verkar inte vara uteslutet att en del av marknadsföringsstödet kan uppfylla detta kriterium, men kommissionen hyser allvarliga tvivel rörande huruvida de lägre flygplatsavgifterna kan anses vara förenliga med denna bestämmelse eftersom de är tillämpliga utan begränsningar på vissa linjer eller i tid. Flygplatsavgifterna verkar följaktligen inte syfta till att främja öppnandet av nya linjer. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida flygplatsavgifterna och det marknadsföringsstöd som ges Ryanair vid Västerås flygplats uppfyller denna bestämmelse och uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med ytterligare information om hur åtgärderna i fråga skulle uppfylla detta kriterium, särskilt med tanke på att fyra andra flygplatser är belägna inom ett avstånd om 100 km från Västerås flygplats samt att tåg- och motorvägsförbindelser finns tillgängliga.






  d) | En linje för vilken stöd beviljas ska på sikt visa sig bärkraftig, dvs. den ska åtminstone utan offentlig finansiering kunna bära sina egna kostnader. Detta är skälet till att igångsättningsstöden måste vara gradvis minskande och tidsbegränsade. |
| --- | --- | --- |

125.

I det aktuella skedet har kommissionen inte tillräckliga uppgifter rörande i vilken utsträckning stödet kan anses täcka nya linjer eller ökad turtäthet. Det verkar inte vara uteslutet att en del av marknadsföringsstödet kan uppfylla detta kriterium, men kommissionen hyser allvarliga tvivel rörande huruvida de lägre flygplatsavgifterna kan anses vara förenliga med denna bestämmelse eftersom de är tillämpliga utan begränsningar på vissa linjer eller i tid. Flygplatsavgifterna verkar följaktligen inte syfta till att främja öppnandet av nya linjer. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida flygplatsavgifterna och det marknadsföringsstöd som ges Ryanair vid Västerås flygplats uppfyller denna bestämmelse och uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med ytterligare information om hur åtgärderna i fråga skulle uppfylla detta kriterium, särskilt med tanke på att fyra andra flygplatser är belägna inom ett avstånd om 100 km från Västerås flygplats samt att tåg- och motorvägsförbindelser finns tillgängliga.

d)

En linje för vilken stöd beviljas ska på sikt visa sig bärkraftig, dvs. den ska åtminstone utan offentlig finansiering kunna bära sina egna kostnader. Detta är skälet till att igångsättningsstöden måste vara gradvis minskande och tidsbegränsade.

| 126. | Flygplatsavgifterna i fråga är inte begränsade till nya destinationer och nya flygbolag, inte heller är de tidsbegränsade. Dessutom är de inte gradvis minskande. Faktum är att sedan de först fastställdes genom 2001 års avtal har de inte minskats förrän genom 2003 års addendum och sedan genom 2005 års avtal. De verkar alltså inte uppfylla denna bestämmelse. |
| --- | --- |

126.

Flygplatsavgifterna i fråga är inte begränsade till nya destinationer och nya flygbolag, inte heller är de tidsbegränsade. Dessutom är de inte gradvis minskande. Faktum är att sedan de först fastställdes genom 2001 års avtal har de inte minskats förrän genom 2003 års addendum och sedan genom 2005 års avtal. De verkar alltså inte uppfylla denna bestämmelse.

| 127. | Vad beträffar marknadsföringsstödet, [...] (9), så verkar det tillhandahållas på ett allmänt sätt och inte vara kopplat till en särskild linje eller till den förväntade eller faktiska ökningen av passagerare. Det finns följaktligen ingenting som pekar på att en viss subventionerad linje har ansetts vara på sikt bärkraftig på grundval av en affärsplan vid den tidpunkt då VFAB ingick dessa avtal. Dessutom är inget av dessa stöd gradvis minskande. |
| --- | --- |

127.

Vad beträffar marknadsföringsstödet, [...] (9), så verkar det tillhandahållas på ett allmänt sätt och inte vara kopplat till en särskild linje eller till den förväntade eller faktiska ökningen av passagerare. Det finns följaktligen ingenting som pekar på att en viss subventionerad linje har ansetts vara på sikt bärkraftig på grundval av en affärsplan vid den tidpunkt då VFAB ingick dessa avtal. Dessutom är inget av dessa stöd gradvis minskande.

| 128. | Kommissionen hyser därför allvarliga tvivel på att åtgärderna i fråga uppfyller den här bestämmelsen.






  e) | Stödet ska enbart avse de extra kostnader som uppstår när en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, dvs. kostnader som flygbolaget inte har för redan etablerade linjer. |
| --- | --- | --- |

128.

Kommissionen hyser därför allvarliga tvivel på att åtgärderna i fråga uppfyller den här bestämmelsen.

e)

Stödet ska enbart avse de extra kostnader som uppstår när en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, dvs. kostnader som flygbolaget inte har för redan etablerade linjer.

| 129. | När det gäller flygplatsavgifterna är den offentliga finansieringen inte begränsad till de extra igångsättningskostnader som uppstår i samband med att en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, varför de inte uppfyller detta kriterium. |
| --- | --- |

129.

När det gäller flygplatsavgifterna är den offentliga finansieringen inte begränsad till de extra igångsättningskostnader som uppstår i samband med att en ny linje eller en ny turtäthet lanseras, varför de inte uppfyller detta kriterium.

| 130. | Inte heller marknadsföringsstödet, [...] (9), verkar vara begränsat till extra igångsättningskostnader. När det gäller marknadsföringsstödet kontrollerar VFAB inte att Ryanair faktiskt hade de kostnader som de kompenseras för. |
| --- | --- |

130.

Inte heller marknadsföringsstödet, [...] (9), verkar vara begränsat till extra igångsättningskostnader. När det gäller marknadsföringsstödet kontrollerar VFAB inte att Ryanair faktiskt hade de kostnader som de kompenseras för.

| 131. | På denna grundval hyser kommissionen tvivel på att detta villkor har uppfyllts.






  f) | Gradvis minskande stöd får beviljas för en period på högst tre år. Stödet får varje år uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga, och under hela treårsperioden till i genomsnitt 30 procent av de stödberättigande kostnaderna. För linjer från mindre gynnade områden, särskilt de yttersta randområdena, och från sådana områden som nämns i artikel 107.3 a i EUF-fördraget får de gradvis minskande stöden beviljas under en period på högst fem år. Stödet får varje år uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga, och under hela stödperioden till i genomsnitt 40 procent av de stödberättigande kostnaderna. Om ett stöd beviljas för en period på fem år får det under de tre första åren behållas på 50 procent av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- | --- |

131.

På denna grundval hyser kommissionen tvivel på att detta villkor har uppfyllts.

f)

Gradvis minskande stöd får beviljas för en period på högst tre år. Stödet får varje år uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga, och under hela treårsperioden till i genomsnitt 30 procent av de stödberättigande kostnaderna. För linjer från mindre gynnade områden, särskilt de yttersta randområdena, och från sådana områden som nämns i artikel 107.3 a i EUF-fördraget får de gradvis minskande stöden beviljas under en period på högst fem år. Stödet får varje år uppgå till högst 50 procent av de stödberättigande kostnaderna under året i fråga, och under hela stödperioden till i genomsnitt 40 procent av de stödberättigande kostnaderna. Om ett stöd beviljas för en period på fem år får det under de tre första åren behållas på 50 procent av de stödberättigande kostnaderna.

| 132. | Flygplatsavgifterna ökar inte utan de minskar snarare, dvs. eventuella stödinslag är inte gradvis minskande. Dessutom är de tillämpliga under mycket längre perioder än tre år. |
| --- | --- |

132.

Flygplatsavgifterna ökar inte utan de minskar snarare, dvs. eventuella stödinslag är inte gradvis minskande. Dessutom är de tillämpliga under mycket längre perioder än tre år.

| 133. | Marknadsföringsstödet är inte gradvis minskande, men det är begränsat till en varaktighet på mindre än tre år. Det är dock inte begränsat till en viss andel av de stödberättigande kostnaderna. De tycks över huvud taget inte vara kopplade till några (stödberättigande) faktiska kostnader som Ryanair/AMS bär för att tillhandahålla marknadsföringstjänsterna. |
| --- | --- |

133.

Marknadsföringsstödet är inte gradvis minskande, men det är begränsat till en varaktighet på mindre än tre år. Det är dock inte begränsat till en viss andel av de stödberättigande kostnaderna. De tycks över huvud taget inte vara kopplade till några (stödberättigande) faktiska kostnader som Ryanair/AMS bär för att tillhandahålla marknadsföringstjänsterna.

| 134. | Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida åtgärderna i fråga uppfyller detta villkor.






  f) | Den period under vilken ett flygbolag får igångsättningsstöd måste emellertid under alla omständigheter vara kortare än den period för vilken bolaget åtar sig att bedriva verksamheten från flygplatsen i fråga. Dessutom ska stödet omedelbart upphöra när målet i fråga om passagerarvolym har uppnåtts eller när linjen visar sig lönsam, även om detta inträffar tidigare än beräknat. (tredje stycket) |
| --- | --- | --- |

134.

Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida åtgärderna i fråga uppfyller detta villkor.

f)

Den period under vilken ett flygbolag får igångsättningsstöd måste emellertid under alla omständigheter vara kortare än den period för vilken bolaget åtar sig att bedriva verksamheten från flygplatsen i fråga. Dessutom ska stödet omedelbart upphöra när målet i fråga om passagerarvolym har uppnåtts eller när linjen visar sig lönsam, även om detta inträffar tidigare än beräknat. (tredje stycket)

| 135. | I detta skede hyser kommissionen allvarliga tvivel rörande huruvida den period under vilken stödet i form av nedsatta flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd beviljas Ryanair/AMS är kortare än den period för vilken flygbolaget åtar sig att bedriva verksamhet från flygplatsen i fråga. Särskilt flygplatsavgifterna enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum och 2005 års avtal verkar strida mot den här bestämmelsen.






  g) | Stödet ska vara kopplat till en reell ökning av antalet passagerare. |
| --- | --- | --- |

135.

I detta skede hyser kommissionen allvarliga tvivel rörande huruvida den period under vilken stödet i form av nedsatta flygplatsavgifter och marknadsföringsstöd beviljas Ryanair/AMS är kortare än den period för vilken flygbolaget åtar sig att bedriva verksamhet från flygplatsen i fråga. Särskilt flygplatsavgifterna enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum och 2005 års avtal verkar strida mot den här bestämmelsen.

g)

Stödet ska vara kopplat till en reell ökning av antalet passagerare.

| 136. | Flygplatsavgifterna ([...] (9)) fastställs per avresande passagerare och är följaktligen direkt relaterade till antalet passagerare. Det gäller dock inte marknadsföringsstödet, som ges som [...] (9).






  h) | En myndighet som har för avsikt att bevilja igångsättningsstöd för en ny linje, via en flygplats eller ej, ska offentliggöra sådana planer tillräckligt lång tid i förväg och i tillräcklig omfattning, så att alla intresserade flygbolag får möjlighet att erbjuda sina tjänster. Offentliggörandet ska innehålla en beskrivning av linjen, samt objektiva kriterier i fråga om belopp och varaktighet. |
| --- | --- | --- |

136.

Flygplatsavgifterna ([...] (9)) fastställs per avresande passagerare och är följaktligen direkt relaterade till antalet passagerare. Det gäller dock inte marknadsföringsstödet, som ges som [...] (9).

h)

En myndighet som har för avsikt att bevilja igångsättningsstöd för en ny linje, via en flygplats eller ej, ska offentliggöra sådana planer tillräckligt lång tid i förväg och i tillräcklig omfattning, så att alla intresserade flygbolag får möjlighet att erbjuda sina tjänster. Offentliggörandet ska innehålla en beskrivning av linjen, samt objektiva kriterier i fråga om belopp och varaktighet.

| 137. | I detta skede har kommissionen inte fått några indikationer från de svenska myndigheterna på att detta skulle vara fallet med flygplatsavgifterna eller det marknadsföringsstöd som tillhandahålls Ryanair/AMS. Den hyser därför tvivel rörande huruvida detta kriterium har uppfyllts när det gäller de åtgärder som omfattas av bedömningen.






  i) | Ett flygbolag som erbjuder sina tjänster när en myndighet har för avsikt att bevilja igångsättningsstöd ska tillsammans med sin intresseanmälan lämna in en affärsplan som visar att linjen kommer att vara bärkraftig under en överskådlig tid efter det att stödet upphört. Innan ett igångsättningsstöd beviljas ska myndigheten i fråga göra en konsekvensbeskrivning i fråga om vilka effekter den nya linjen kommer att få på konkurrerande linjer. |
| --- | --- | --- |

137.

I detta skede har kommissionen inte fått några indikationer från de svenska myndigheterna på att detta skulle vara fallet med flygplatsavgifterna eller det marknadsföringsstöd som tillhandahålls Ryanair/AMS. Den hyser därför tvivel rörande huruvida detta kriterium har uppfyllts när det gäller de åtgärder som omfattas av bedömningen.

i)

Ett flygbolag som erbjuder sina tjänster när en myndighet har för avsikt att bevilja igångsättningsstöd ska tillsammans med sin intresseanmälan lämna in en affärsplan som visar att linjen kommer att vara bärkraftig under en överskådlig tid efter det att stödet upphört. Innan ett igångsättningsstöd beviljas ska myndigheten i fråga göra en konsekvensbeskrivning i fråga om vilka effekter den nya linjen kommer att få på konkurrerande linjer.

| 138. | Som anges ovan har de svenska myndigheterna inte kunnat tillhandahålla kommissionen någon form av affärsplaner rörande 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal eller ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd. Kommissionen hyser dessutom tvivel rörande huruvida VFAB har undersökt vilken effekt de nya linjerna eller nya operatörerna kan få på konkurrerande linjer. Kommissionen tvivlar därför på att åtgärderna i fråga uppfyller detta kriterium.






  j) | Medlemsstaterna ska se till att det varje år och för varje flygplats offentliggörs en förteckning över de linjer för vilka stöd betalas ut. För varje linje ska följande redovisas: varifrån den offentliga finansieringen kommer, vilket eller vilka bolag som får stöd, vilka belopp som betalats ut, samt antalet passagerare som berörs. |
| --- | --- | --- |

138.

Som anges ovan har de svenska myndigheterna inte kunnat tillhandahålla kommissionen någon form av affärsplaner rörande 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal eller ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd. Kommissionen hyser dessutom tvivel rörande huruvida VFAB har undersökt vilken effekt de nya linjerna eller nya operatörerna kan få på konkurrerande linjer. Kommissionen tvivlar därför på att åtgärderna i fråga uppfyller detta kriterium.

j)

Medlemsstaterna ska se till att det varje år och för varje flygplats offentliggörs en förteckning över de linjer för vilka stöd betalas ut. För varje linje ska följande redovisas: varifrån den offentliga finansieringen kommer, vilket eller vilka bolag som får stöd, vilka belopp som betalats ut, samt antalet passagerare som berörs.

| 139. | I det aktuella skedet har kommissionen ingen information om huruvida Västerås flygplats offentliggör en rapport med en förteckning över de linjer för vilka stöd betalas ut och en redovisning av det offentliga stödets ursprung, stödmottagaren, stödbeloppet och antalet passagerare för varje linje. Eftersom de svenska myndigheterna inte anser att åtgärderna i fråga utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget verkar det inte sannolikt att det här kriteriet uppfylls i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

139.

I det aktuella skedet har kommissionen ingen information om huruvida Västerås flygplats offentliggör en rapport med en förteckning över de linjer för vilka stöd betalas ut och en redovisning av det offentliga stödets ursprung, stödmottagaren, stödbeloppet och antalet passagerare för varje linje. Eftersom de svenska myndigheterna inte anser att åtgärderna i fråga utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget verkar det inte sannolikt att det här kriteriet uppfylls i det aktuella ärendet.

| 140. | Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida dessa villkor är uppfyllda.






  k) | När det är tillämpligt, bör det i varje medlemsstat finnas förfaranden för att överklaga ett beslut så att all eventuell diskriminering kan undvikas. |
| --- | --- | --- |

140.

Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida dessa villkor är uppfyllda.

k)

När det är tillämpligt, bör det i varje medlemsstat finnas förfaranden för att överklaga ett beslut så att all eventuell diskriminering kan undvikas.

| 141. | I det aktuella skedet har kommissionen inga indikationer på att det skulle finnas förfaranden för att överklaga i detta sammanhang eftersom varken klaganden eller de svenska myndigheterna har hänvisat till några sådana förfaranden. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt och uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med alla upplysningar som de anser vara relevanta i detta sammanhang. De svenska myndigheterna uppmanas att redogöra för på vilket sätt de särskilda villkor som beviljas Ryanair inte leder till diskriminering mellan flygbolag som använder samma flygplats.






  l) | Det bör finnas påföljder i de fall ett flygbolag inte uppfyller de åtaganden som gjordes gentemot en flygplats när stödet beviljades. |
| --- | --- | --- |

141.

I det aktuella skedet har kommissionen inga indikationer på att det skulle finnas förfaranden för att överklaga i detta sammanhang eftersom varken klaganden eller de svenska myndigheterna har hänvisat till några sådana förfaranden. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt och uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med alla upplysningar som de anser vara relevanta i detta sammanhang. De svenska myndigheterna uppmanas att redogöra för på vilket sätt de särskilda villkor som beviljas Ryanair inte leder till diskriminering mellan flygbolag som använder samma flygplats.

l)

Det bör finnas påföljder i de fall ett flygbolag inte uppfyller de åtaganden som gjordes gentemot en flygplats när stödet beviljades.

| 142. | I det aktuella skedet har kommissionen inga uppgifter rörande huruvida VFAB har infört några påföljdsmekanismer. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt. |
| --- | --- |

142.

I det aktuella skedet har kommissionen inga uppgifter rörande huruvida VFAB har infört några påföljdsmekanismer. Kommissionen hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt.

| 143. | Dessutom föreskrivs i punkt 80 i flygriktlinjerna att igångsättningsstöden får inte kumuleras med andra typer av stöd för att trafikera en linje, t.ex. stöd av social karaktär för vissa passagerarkategorier, eller kompensation för allmän trafikplikt. Sådana stöd får inte heller beviljas när en linje har reserverats för ett enda flygbolag, i den mening som avses i artikel 4 i förordning (EEG) nr 2408/92, särskilt punkt 1 d i den artikeln. Enligt proportionalitetsreglerna får stöden inte heller kumuleras med andra stöd som avser samma kostnader, inklusive stöd som betalas ut i en annan stat. |
| --- | --- |

143.

Dessutom föreskrivs i punkt 80 i flygriktlinjerna att igångsättningsstöden får inte kumuleras med andra typer av stöd för att trafikera en linje, t.ex. stöd av social karaktär för vissa passagerarkategorier, eller kompensation för allmän trafikplikt. Sådana stöd får inte heller beviljas när en linje har reserverats för ett enda flygbolag, i den mening som avses i artikel 4 i förordning (EEG) nr 2408/92, särskilt punkt 1 d i den artikeln. Enligt proportionalitetsreglerna får stöden inte heller kumuleras med andra stöd som avser samma kostnader, inklusive stöd som betalas ut i en annan stat.

| 144. | I det aktuella skedet har kommissionen inga uppgifter rörande huruvida stödet kan kumuleras med andra typer av stöd. Den hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt. |
| --- | --- |

144.

I det aktuella skedet har kommissionen inga uppgifter rörande huruvida stödet kan kumuleras med andra typer av stöd. Den hyser därför tvivel rörande huruvida detta villkor är uppfyllt.

| 145. | Med hänsyn till detta anser kommissionen i detta skede att alla villkor för förenlighet enligt flygriktlinjerna inte har uppfyllts i fråga om någon av de åtgärder som omfattas av detta beslut. |
| --- | --- |

145.

Med hänsyn till detta anser kommissionen i detta skede att alla villkor för förenlighet enligt flygriktlinjerna inte har uppfyllts i fråga om någon av de åtgärder som omfattas av detta beslut.

—   Slutsats

| 146. | Kommissionen hyser följaktligen tvivel om huruvida den finansiering som beviljats enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal samt ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Inte heller verkar de åtgärder som omfattas av bedömningen uppfylla villkoren för att omfattas av något annat undantag enligt EUF-fördraget. Därför kan kommissionen i det aktuella skedet inte utesluta att 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal samt ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd utgör olagligt och oförenligt statligt stöd. |
| --- | --- |

146.

Kommissionen hyser följaktligen tvivel om huruvida den finansiering som beviljats enligt 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal samt ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd kan anses vara förenlig med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget. Inte heller verkar de åtgärder som omfattas av bedömningen uppfylla villkoren för att omfattas av något annat undantag enligt EUF-fördraget. Därför kan kommissionen i det aktuella skedet inte utesluta att 2001 års avtal, 2003 års addendum, 2005 års avtal samt ad hoc-avtalen om marknadsföringsstöd utgör olagligt och oförenligt statligt stöd.

| 147. | Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med alla upplysningar som är nödvändiga för att den ska kunna bedöma om åtgärderna i fråga kan anses vara förenliga med EUF-fördraget. |
| --- | --- |

147.

Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att inkomma med alla upplysningar som är nödvändiga för att den ska kunna bedöma om åtgärderna i fråga kan anses vara förenliga med EUF-fördraget.

| 148. | Kommissionen kan i det aktuella skedet inte dra slutsatsen att alla användare av flygplatsen har lika och icke-diskriminerande tillgång till denna. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att tillhandahålla kompletterande upplysningar om de flygplatsavgifter som tillämpas vid Västerås flygplats. |
| --- | --- |

148.

Kommissionen kan i det aktuella skedet inte dra slutsatsen att alla användare av flygplatsen har lika och icke-diskriminerande tillgång till denna. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att tillhandahålla kompletterande upplysningar om de flygplatsavgifter som tillämpas vid Västerås flygplats.

7.   BESLUT

| 149. | Mot bakgrund av ovanstående skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget, Sverige att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. I annat fall kommer kommissionen att fatta ett beslut på grundval av de uppgifter som den förfogar över eller om nödvändigt utfärda ett föreläggande om att lämna upplysningar. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till de potentiella stödmottagarna. |
| --- | --- |

149.

Mot bakgrund av ovanstående skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget, Sverige att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. I annat fall kommer kommissionen att fatta ett beslut på grundval av de uppgifter som den förfogar över eller om nödvändigt utfärda ett föreläggande om att lämna upplysningar. Kommissionen uppmanar de svenska myndigheterna att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till de potentiella stödmottagarna.

| 150. | Kommissionen påminner Sverige om att artikel 108.3 i EUF-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

150.

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 108.3 i EUF-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

| 151. | Kommissionen meddelar Sverige att alla berörda parter kommer att underrättas genom ett offentliggörande av denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.” |
| --- | --- |

151.

Kommissionen meddelar Sverige att alla berörda parter kommer att underrättas genom ett offentliggörande av denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.”

---

(1)  Sigriet kummerċjali

1

(2)  Inklużi t-tariffi tat-tluq u l-inżul, il-ħlas tas-servizz tal-passiġġieri, il-ħlasijiet tad-dawl, it-tariffi tal-istorbju, l-ispejjeż tal-kontroll tat-traffiku tal-ajru u l-kost tal-immaniġġar tal-passiġġieri u tar-rampa.

2

(3)  Scandinavian Airlines System AB, som verkar under namnen SAS Group eller SAS AB, ägs delvis av Sveriges, Danmarks och Norges regeringar, med ett ägande motsvarande 21,4 %, 14,3 % respektive 14,3 %. De återstående 50 % innehas av privata ägare, varav Foundation Asset Management med 7,6 % är den enda större ägaren. Bolaget är noterat vid fondbörserna i Oslo, Stockholm och Köpenhamn. SAS hade 2010 21,5 miljoner passagerare till 93 destinationer i mer än 30 länder. För mer information se t.ex. http://www.sasgroup.net/SASGROUP_IR/CMSForeignContent/2010eng.pdf och http://en.wikipedia.org/wiki/SAS_Group.

3

(4)  Ryanair är ett irländskt lågprisbolag. Ryanair hade 2010 72,1 miljoner passagerare på över 1 100 linjer i Europa och Marocko från 46 baser. För mer information, se t.ex. http://www.ryanair.com/en/about.

4

(5)  http://www.transportstyrelsen.se/sv/Luftfart/Statistik-/Flygplatsstatistik-/

5

(6)  Enligt de upplysningar som lämnats av de svenska myndigheterna meddelade Ryanair sommaren 2006 via media att de skulle upphöra med sin verksamhet vid Västerås flygplats. Formellt underrättade dock Ryanair VFAB om detta i september 2006 och beslutet genomfördes efter drygt en månad i slutet av oktober 2006. Den 12 februari 2007 återupptog Ryanair sin verksamhet vid flygplatsen.

6

(7)  Se även Miljörapport 2010: http://www.stockholmvasteras.se/archive/MRapport2010.pdf.

7

(8)  En flygrörelse är antingen en landning eller en start. Under 2010 var det t.ex. 14 420 landningar, vilket betyder att det var 28 840 flygrörelser.

8

(9)  Affärshemlighet

9

(10)  Flygplatsdriften ingår i Västerås Flygfastigheter AB, dvs. resultaträkningen inbegriper fastighetsverksamheter (infrastruktur etc.).

10

(11)  För mer information se t.ex. http://www.trafikverket.se/Foretag/Planera-och-utreda/Planerings–och-analysmetoder/Finansieringsmetoder/Driftbidrag-till-icke-statliga-flygplatser/

11

(12)  Dessutom var priser fastställda för t.ex. avisning och parkering. Priset för avisning varierade, beroende på flygplan, mellan 930 svenska kronor och 12 030 svenska kronor (2004). Priset för parkering av ett flygplan (5-24 timmar) varierade, beroende på vikten, mellan 185 svenska kronor och 3 165 svenska kronor (2004).

12

(13)  Priset beror på flygplanets storlek och typ.

13

(14)  Priset beror på antalet stolar.

14

(15)  För inrikes passagerare 40 svenska kronor och för internationella passagerare 70 svenska kronor.

15

(16)  Det lägre priset gäller inrikes flygningar, medan det högre gäller internationella flygningar.

16

(17)  Priset varierar beroende på vikt.

17

(18)  Det exemplar som kommissionen har tillhandahållits inkluderar inte bilaga A, där terminal- och handlingstjänsterna anges (IATA:s standardavtal om marktjänster – IATA Standard Ground Handling Agreement). Eftersom det inte finns några uppgifter som pekar på motsatsen antar kommissionen att inga ändringar gjordes rörande de tjänster som tillhandahölls av VFAB enligt 2005 års avtal jämfört med 2001 års avtal.

18

(19)  Se fotnot 5 ovan.

19

(20)  EUT C 312, 9.12.2005, s. 1.

20

(21)  När det gäller säkerhetskontroller av passagerare och bagage var flygplatserna skyldiga att ta över denna uppgift från polisen från och med den 1 januari 2002. Luftfartsstyrelsen kompenserade dock flygplatserna för kostnaderna för säkerhetskontrollerna.

21

(22)  Domstolens dom av den 18 juni 1998 i mål C-35/96, kommissionen mot Italien, REG 1998, s. I-3851, punkt 36; domstolens dom av den 23 april 1991 i mål C-41/90, Klaus Höfner et Fritz Elser mot Macrotron GbH, REG 1991, s. I-1979, punkt 21; domstolens dom av den 16 november 1995 i mål C-244/94, Fédération Francaise des Sociétés d'Assurances mot Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, REG 1995, s. I-4013, punkt 14; domstolens dom av den 11 december 1997 i mål C-55/96, Job Centre coop. arl. REG 1997, s. I-7119, punkt 21.

22

(23)  Se t.ex. domstolens dom av den 18 juni 1998 i mål C-35/96, kommissionen mot Italien, REG 1998, s. I-3851, punkt 36; och domstolens dom av den 12 september 2000 i förenade målen C-180/98 till 184/98, Pavel Pavlov m.fl. mot Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, REG 2000, s. I-6451, punkt 75.

23

(24)  Tribunalens dom av den 24 mars 2011 i de förenade målen T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH och Mitteldeutsche Flughafen AG mot kommissionen och T-443/08 Freistaat Sachsen och Land Sachsen-Anhalt mot kommissionen, (nedan kallat målet Leipzig-Halle-flygplatsen), [2011], ännu ej offentliggjord i REG. Se även förstainstansrättens dom av den 12 december 2000 i mål T-128/98, Aéroports de Paris mot kommissionen (nedan kallad domen om Aéroports de Paris), REG 2001, s. II-3929, bekräftad av domstolen den 24 oktober 2002 i mål C-82/01 P, REG 2002, s. I-9297, samt förstainstansrättens dom av den 17 december 2008 i mål T-196/04, Ryanair mot kommissionen (nedan kallat Charleroi-målet), REG 2008, s. II-3643, punkt 88.

24

målet Leipzig-Halle-flygplatsen

domen om Aéroports de Paris

Charleroi-målet

(25)  Se t.ex. domstolens dom av den 17 februari 1993 i de förenade målen C-159/91 och C-160/91 P, Christian Poucet mot AGF och Camulrac samt Daniel Pistre mot Cancava, REG 1993, s. I-0637.

25

(26)  Se t.ex. domstolens dom av den 19 januari 1994 i mål C-364/92, SAT Fluggesellschaft mbH mot Eurocontrol, REG 1994, s. I-43.

26

(27)  Kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003, Luftfartsskydd – Ersättning för kostnader till följd av attentaten av den 11 september 2001.

27

(28)  Domstolens dom av den 18 mars 1997 i mål C-343/95, Diego Cali & Figli Srl mot Servizi ecologici porto di Genova SpA, REG 1997, s. I-1547; kommissionens beslut N 309/2002 av den 19 mars 2003; kommissionens beslut N 438/2002 av den 16 oktober 2002, Stöd till hamnförvaltningen för utförande av myndighetsuppgifter.

28

(29)  Se domstolens dom i Charleroi-målet, punkt 59.

29

Charleroi-målet

(30)  Domstolens dom av den 10 juli 1986 i mål C-40/85, Belgien mot kommissionen, REG 1986, s. I-2321, punkt 13.

30

(31)  Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i EEG-fördraget och artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG på offentliga företag inom tillverkningssektorn, EGT C 307, 13.11.1993, s. 3, punkt 11. Meddelandet handlar om tillverkningssektorn men är även tillämpligt på övriga ekonomiska sektorer. Se även förstainstansrättens dom av den 30 april 1998 i mål T-16/96, Cityflyer Express Ltd mot kommissionen, REG 1998, s. II-757, punkt 51.

31

(32)  Förstainstansrättens dom av den 30 april 1998 i mål T-214/95, Het Vlaamse Gewest mot kommissionen (nedan kallat Het Vlaamse-domen, REG 1998, s. II-717.

32

Het Vlaamse-domen

(33)  EUT L 318, 17.11.2006, s. 17.

33

(34)  Se t.ex. sidorna 2, 6 och 7 i ”Västerås Flygplats, beslut om fortsatt inriktning”, daterat den 15 november 2006.

34

(35)  Se domstolens dom av den 16 maj 2002 i mål C-482/99, Frankrike mot kommissionen (nedan kallad Stardust Marine-domen), REG 2002, s. I-4397.

35

Stardust Marine-domen

(36)  Stardust Marine-domen, punkterna 52 och 57.

36

(37)  Stardust Marine-domen, punkterna 55 och 56.

37

(38)  Se t.ex. http://www.vasteras.se/politikdemokrati/stadensorganisation/bolag/Sidor/bolag.aspx

38

(39)  Se punkt 109 i domen i Leipzig-Halle-målet.

39

(40)  Se punkt 59 i den domen.

40

(41)  Domstolens dom av den 21 mars 1991 i mål C-305/89, Italien mot kommissionen (nedan kallat Alfa Romeo-målet), REG 1991, s. I-1603, punkt 20, och förstainstansrättens dom av den 12 december 2000 i mål T-296/97, Alitalia mot kommissionen, REG 2000, s. II-3871, punkt 84.

41

Alfa Romeo-målet

(42)  Stardust Marine-domen, punkt 71.

42

(43)  Het Vlaamse-domen.

43

(44)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

44

(45)  Se förstainstansrättens dom av den 8 juni 1995 i mål T-459/93, Siemens SA mot kommissionen, REG 1995, s. II-01675, punkt 48. Se även tribunalens dom av den 8 juli 2010 i mål T-396/08, Freistaat Sachsen och Land Sachsen-Anhalt mot kommissionen, (jfr punkterna 46–48) och domstolens dom av den 19 september 2000 i mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I6857, punkt 30, och anförd rättspraxis).

45

(46)  EGT L 240, 24.8.1992, s. 8.

46

(47)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) EUT L 293, 31.10.2008, s. 3, upphävd förordning (EEG) nr 2407/92.

47

---