# Jurnalul Oficial C 225/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.225.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 225 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5527 iulie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.225.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 225

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5527 iulie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 95-a sesiune plenară din 3 și 4 mai 2012 |
| 2012/C 225/01 | Avizul Comitetului Regiunilor — Strategia de extindere și principalele provocări 2011-2012 | 1 |
| 2012/C 225/02 | Avizul Comitetului Regiunilor — Cartea verde privind reîntregirea familiei | 7 |
| 2012/C 225/03 | Avizul Comitetului Regiunilor — Revizuirea politicii UE privind calitatea aerului și emisiile | 11 |
| 2012/C 225/04 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propuneri legislative privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului | 20 |
| 2012/C 225/05 | Avizul Comitetului Regiunilor — Îmbătrânirea activă: inovare, sănătate inteligentă, îmbunătățirea calității vieții | 46 |
| 2012/C 225/06 | Avizul Comitetului Regiunilor — Eficiența energetică în orașe și regiuni, cu un accent deosebit pe diferențele dintre districtele rurale și cele urbane | 52 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 95-a sesiune plenară din 3 și 4 mai 2012

2012/C 225/01

Avizul Comitetului Regiunilor — Strategia de extindere și principalele provocări 2011-2012

1

2012/C 225/02

Avizul Comitetului Regiunilor — Cartea verde privind reîntregirea familiei

7

2012/C 225/03

Avizul Comitetului Regiunilor — Revizuirea politicii UE privind calitatea aerului și emisiile

11

2012/C 225/04

Avizul Comitetului Regiunilor — Propuneri legislative privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului

20

2012/C 225/05

Avizul Comitetului Regiunilor — Îmbătrânirea activă: inovare, sănătate inteligentă, îmbunătățirea calității vieții

46

2012/C 225/06

Avizul Comitetului Regiunilor — Eficiența energetică în orașe și regiuni, cu un accent deosebit pe diferențele dintre districtele rurale și cele urbane

52

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL REGIUNILOR |
| | A 95-a sesiune plenară din 3 și 4 mai 2012 |
| 2012/C 225/07 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament general privind fondurile cadrului strategic comun | 58 |
| 2012/C 225/08 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament privind FEDER | 114 |
| 2012/C 225/09 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind Fondul social european | 127 |
| 2012/C 225/10 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind Fondul de coeziune | 143 |
| 2012/C 225/11 | Avizul Comitetului Regiunilor — Revizuirea cadrului legislativ al TEN-T | 150 |
| 2012/C 225/12 | Avizul Comitetului Regiunilor — Fondul european de ajustare la globalizare pentru perioada 2014-2020 | 159 |
| 2012/C 225/13 | Avizul Comitetului Regiunilor — Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială | 167 |
| 2012/C 225/14 | Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerile legislative privind reforma politicii agricole comune și dezvoltarea rurală după 2013 | 174 |
| 2012/C 225/15 | Avizul Comitetului Regiunilor — Erasmus pentru toți | 200 |
| 2012/C 225/16 | Avizul Comitetului Regiunilor — Rețelele de telecomunicații transeuropene | 211 |
| 2012/C 225/17 | Avizul Comitetului Regiunilor — Un program pentru protecția consumatorilor (2014-2020) | 217 |
| 2012/C 225/18 | Avizul Comitetului Regiunilor — Sănătate pentru creșterea economică, al treilea program multianual de acțiune a UE în domeniul sănătății pentru perioada 2014-2020 | 223 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 95-a sesiune plenară din 3 și 4 mai 2012

2012/C 225/07

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament general privind fondurile cadrului strategic comun

58

2012/C 225/08

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament privind FEDER

114

2012/C 225/09

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind Fondul social european

127

2012/C 225/10

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind Fondul de coeziune

143

2012/C 225/11

Avizul Comitetului Regiunilor — Revizuirea cadrului legislativ al TEN-T

150

2012/C 225/12

Avizul Comitetului Regiunilor — Fondul european de ajustare la globalizare pentru perioada 2014-2020

159

2012/C 225/13

Avizul Comitetului Regiunilor — Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială

167

2012/C 225/14

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerile legislative privind reforma politicii agricole comune și dezvoltarea rurală după 2013

174

2012/C 225/15

Avizul Comitetului Regiunilor — Erasmus pentru toți

200

2012/C 225/16

Avizul Comitetului Regiunilor — Rețelele de telecomunicații transeuropene

211

2012/C 225/17

Avizul Comitetului Regiunilor — Un program pentru protecția consumatorilor (2014-2020)

217

2012/C 225/18

Avizul Comitetului Regiunilor — Sănătate pentru creșterea economică, al treilea program multianual de acțiune a UE în domeniul sănătății pentru perioada 2014-2020

223

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 95-a sesiune plenară din 3 și 4 mai 2012

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/1

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Strategia de extindere și principalele provocări 2011-2012

2012/C 225/01

COMITETUL REGIUNILOR

| — | dorește să precizeze că toate țările (1) cuprinse în strategia de extindere au ratificat oficial Convenția europeană a drepturilor omului și Carta europeană a autonomiei locale și dorește să le încurajeze să respecte și să pună în aplicare aceste angajamente; |
| --- | --- |

—

dorește să precizeze că toate țările (1) cuprinse în strategia de extindere au ratificat oficial Convenția europeană a drepturilor omului și Carta europeană a autonomiei locale și dorește să le încurajeze să respecte și să pună în aplicare aceste angajamente;

| — | atrage atenția asupra importanței vitale a formării și dezvoltării guvernanței pe mai multe niveluri, a unor mass-media independente și a societății civile în țările candidate și le îndeamnă pe acestea să susțină respectarea în viața politică a libertăților civile și a procedurilor democratice; |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra importanței vitale a formării și dezvoltării guvernanței pe mai multe niveluri, a unor mass-media independente și a societății civile în țările candidate și le îndeamnă pe acestea să susțină respectarea în viața politică a libertăților civile și a procedurilor democratice;

| — | subliniază importanța unei proceduri oficiale de consultare între autoritățile naționale competente și autoritățile locale și regionale în fiecare etapă a procesului de extindere a UE. Aceasta lărgește participarea publicului și contribuie la aplicarea principiului subsidiarității și la apropierea de cetățeni. De asemenea, facilitează punerea în aplicare a legislației și contribuie la mai buna utilizare a IPA, în condițiile în care autoritățile locale și regionale sunt mai bine informate cu privire la procesul de integrare; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța unei proceduri oficiale de consultare între autoritățile naționale competente și autoritățile locale și regionale în fiecare etapă a procesului de extindere a UE. Aceasta lărgește participarea publicului și contribuie la aplicarea principiului subsidiarității și la apropierea de cetățeni. De asemenea, facilitează punerea în aplicare a legislației și contribuie la mai buna utilizare a IPA, în condițiile în care autoritățile locale și regionale sunt mai bine informate cu privire la procesul de integrare;

| — | solicită crearea sau consolidarea unor organizații care să grupeze autoritățile locale și regionale și care să coopereze cu organizațiile omoloage din alte state membre ale UE, pentru a contribui astfel la schimbul de experiență și a favoriza procesul de integrare; |
| --- | --- |

—

solicită crearea sau consolidarea unor organizații care să grupeze autoritățile locale și regionale și care să coopereze cu organizațiile omoloage din alte state membre ale UE, pentru a contribui astfel la schimbul de experiență și a favoriza procesul de integrare;

| — | are o opinie pozitivă despre procesul de integrare în curs în țările candidate, de care ar trebui să se profite ca element într-un proces de descentralizare bazat pe implementarea transparentă; |
| --- | --- |

—

are o opinie pozitivă despre procesul de integrare în curs în țările candidate, de care ar trebui să se profite ca element într-un proces de descentralizare bazat pe implementarea transparentă;

| — | subliniază importanța esențială a respectării principiului relațiilor de bună vecinătate între statele membre UE, statele candidate și alte state, precum și rolul și importanța dezvoltării cooperării transfrontaliere și interregionale dintre aceste țări. |
| --- | --- |

—

subliniază importanța esențială a respectării principiului relațiilor de bună vecinătate între statele membre UE, statele candidate și alte state, precum și rolul și importanța dezvoltării cooperării transfrontaliere și interregionale dintre aceste țări.

| Raportor | dl Stanisław SZWABSKI (AE-PL), președintele Consiliului municipal al orașului Gdynia |
| --- | --- |
| Document de referință | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Strategia de extindere și principalele provocări 2011-2012
  COM(2011) 666 |

Raportor

dl Stanisław SZWABSKI (AE-PL), președintele Consiliului municipal al orașului Gdynia

Document de referință

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Strategia de extindere și principalele provocări 2011-2012

COM(2011) 666

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Recomandări cu caracter general

| 1. | subliniază că obiectivul extinderii UE este de a face să crească zona de dezvoltare și cooperare pașnică în Europa; prin urmare, Uniunea Europeană este deschisă oricărei țări care dorește să adere, respectă și susține valorile democratice și îndeplinește criteriile de aderare; menționează că o extindere este posibilă numai în cazul în care se asigură integrarea cu succes a unei țări candidate în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

1.

subliniază că obiectivul extinderii UE este de a face să crească zona de dezvoltare și cooperare pașnică în Europa; prin urmare, Uniunea Europeană este deschisă oricărei țări care dorește să adere, respectă și susține valorile democratice și îndeplinește criteriile de aderare; menționează că o extindere este posibilă numai în cazul în care se asigură integrarea cu succes a unei țări candidate în Uniunea Europeană;

| 2. | dorește să precizeze că toate țările (2) cuprinse în strategia de extindere au ratificat oficial Convenția europeană a drepturilor omului și Carta europeană a autonomiei locale și dorește să le încurajeze să respecte și să pună în aplicare aceste angajamente; |
| --- | --- |

2.

dorește să precizeze că toate țările (2) cuprinse în strategia de extindere au ratificat oficial Convenția europeană a drepturilor omului și Carta europeană a autonomiei locale și dorește să le încurajeze să respecte și să pună în aplicare aceste angajamente;

| 3. | salută propunerea Comisiei de a folosi în mai mare măsură IPA pentru promovarea și accelerarea unor eforturi de reformă orientate către rezultate. Implicarea autorităților locale și regionale, acolo unde este cazul, ar putea promova consolidarea capacităților și a puterii de absorbție în țările beneficiare, astfel utilizându-se mai eficient fondurile IPA; |
| --- | --- |

3.

salută propunerea Comisiei de a folosi în mai mare măsură IPA pentru promovarea și accelerarea unor eforturi de reformă orientate către rezultate. Implicarea autorităților locale și regionale, acolo unde este cazul, ar putea promova consolidarea capacităților și a puterii de absorbție în țările beneficiare, astfel utilizându-se mai eficient fondurile IPA;

| 4. | subliniază că procesul de extindere este menit să asigure stabilitatea și o mai mare prosperitate a cetățenilor UE și ai țărilor candidate și să asigure asumarea unei responsabilități partajate pentru dezvoltarea unui spațiu tot mai mare de pace, libertate, securitate și justiție, având o piață internă și urmărind obiectivele coeziunii economice, sociale și teritoriale, nediscriminării, toleranței, justiției, solidarității și egalității între bărbați și femei; |
| --- | --- |

4.

subliniază că procesul de extindere este menit să asigure stabilitatea și o mai mare prosperitate a cetățenilor UE și ai țărilor candidate și să asigure asumarea unei responsabilități partajate pentru dezvoltarea unui spațiu tot mai mare de pace, libertate, securitate și justiție, având o piață internă și urmărind obiectivele coeziunii economice, sociale și teritoriale, nediscriminării, toleranței, justiției, solidarității și egalității între bărbați și femei;

| 5. | observă că, pentru a-și asigura succesul și durabilitatea, eforturile de reformă ar trebui să includă toate nivelurile societății. Buna guvernanță – inclusiv modernizarea sectorului public, coordonată la nivel național, regional și local – asigură condiții mai bune pentru o democrație amplă și puternică, pentru o transparență sporită și pentru sisteme mai puțin afectate de corupție și nepotism. Un sistem descentralizat sporește responsabilitatea publică și facilitează implicarea cetățenilor în procesele de decizie; |
| --- | --- |

5.

observă că, pentru a-și asigura succesul și durabilitatea, eforturile de reformă ar trebui să includă toate nivelurile societății. Buna guvernanță – inclusiv modernizarea sectorului public, coordonată la nivel național, regional și local – asigură condiții mai bune pentru o democrație amplă și puternică, pentru o transparență sporită și pentru sisteme mai puțin afectate de corupție și nepotism. Un sistem descentralizat sporește responsabilitatea publică și facilitează implicarea cetățenilor în procesele de decizie;

| 6. | atrage atenția asupra importanței vitale a formării și dezvoltării guvernanței pe mai multe niveluri, a unor mass-media independente și a societății civile în țările candidate și le îndeamnă pe acestea să susțină respectarea în viața politică a libertăților civile și a procedurilor democratice; |
| --- | --- |

6.

atrage atenția asupra importanței vitale a formării și dezvoltării guvernanței pe mai multe niveluri, a unor mass-media independente și a societății civile în țările candidate și le îndeamnă pe acestea să susțină respectarea în viața politică a libertăților civile și a procedurilor democratice;

| 7. | subliniază importanța unei proceduri oficiale de consultare între autoritățile naționale competente și autoritățile locale și regionale în fiecare etapă a procesului de extindere a UE. Aceasta lărgește participarea publicului și contribuie la aplicarea principiului subsidiarității și la apropierea de cetățeni. De asemenea, facilitează punerea în aplicare a legislației și contribuie la mai buna utilizare a IPA, în condițiile în care autoritățile locale și regionale sunt mai bine informate cu privire la procesul de integrare; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța unei proceduri oficiale de consultare între autoritățile naționale competente și autoritățile locale și regionale în fiecare etapă a procesului de extindere a UE. Aceasta lărgește participarea publicului și contribuie la aplicarea principiului subsidiarității și la apropierea de cetățeni. De asemenea, facilitează punerea în aplicare a legislației și contribuie la mai buna utilizare a IPA, în condițiile în care autoritățile locale și regionale sunt mai bine informate cu privire la procesul de integrare;

| 8. | solicită crearea sau consolidarea unor organizații care să grupeze autoritățile locale și regionale și care să coopereze cu organizațiile omoloage din alte state membre ale UE, pentru a contribui astfel la schimbul de experiență și a favoriza procesul de integrare; |
| --- | --- |

8.

solicită crearea sau consolidarea unor organizații care să grupeze autoritățile locale și regionale și care să coopereze cu organizațiile omoloage din alte state membre ale UE, pentru a contribui astfel la schimbul de experiență și a favoriza procesul de integrare;

| 9. | are o opinie pozitivă despre procesul de integrare în curs în țările candidate, de care ar trebui să se profite ca element într-un proces de descentralizare bazat pe implementarea transparentă; |
| --- | --- |

9.

are o opinie pozitivă despre procesul de integrare în curs în țările candidate, de care ar trebui să se profite ca element într-un proces de descentralizare bazat pe implementarea transparentă;

| 10. | subliniază faptul că progresele și succesul procesului de extindere depind în mare măsură de capacitatea țărilor candidate de a avansa în mod real pe calea implementării reformelor, pentru a îndeplini criteriile de la Copenhaga; |
| --- | --- |

10.

subliniază faptul că progresele și succesul procesului de extindere depind în mare măsură de capacitatea țărilor candidate de a avansa în mod real pe calea implementării reformelor, pentru a îndeplini criteriile de la Copenhaga;

| 11. | subliniază că ar fi oportună accelerarea procesului de aprobare de către Consiliul European a strategiei macroregionale adriatico-ionice, a cărei valoare adăugată constă în fluidizarea și intensificarea proceselor de aderare la Uniunea Europeană a țărilor candidate sau potențial candidate din SEE și care constituie totodată posibilitatea de a promova o consolidare a proceselor democratice în teritoriile care fac parte din zona mediteraneeană mai largă; |
| --- | --- |

11.

subliniază că ar fi oportună accelerarea procesului de aprobare de către Consiliul European a strategiei macroregionale adriatico-ionice, a cărei valoare adăugată constă în fluidizarea și intensificarea proceselor de aderare la Uniunea Europeană a țărilor candidate sau potențial candidate din SEE și care constituie totodată posibilitatea de a promova o consolidare a proceselor democratice în teritoriile care fac parte din zona mediteraneeană mai largă;

| 12. | subliniază importanța esențială a respectării principiului relațiilor de bună vecinătate între statele membre UE, statele candidate și alte state, precum și rolul și importanța dezvoltării cooperării transfrontaliere și interregionale dintre aceste țări; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța esențială a respectării principiului relațiilor de bună vecinătate între statele membre UE, statele candidate și alte state, precum și rolul și importanța dezvoltării cooperării transfrontaliere și interregionale dintre aceste țări;

| 13. | solicită ca autoritățile țărilor care își depun candidatura pentru aderarea la UE să elaboreze reglementări substanțiale și strategii naționale, în colaborare cu organele administrative de la nivel local și regional, precum și ca autorităților locale și regionale să li se pună la dispoziție mijloacele necesare pentru a pune în practică strategii de integrare a grupurilor marginalizate; |
| --- | --- |

13.

solicită ca autoritățile țărilor care își depun candidatura pentru aderarea la UE să elaboreze reglementări substanțiale și strategii naționale, în colaborare cu organele administrative de la nivel local și regional, precum și ca autorităților locale și regionale să li se pună la dispoziție mijloacele necesare pentru a pune în practică strategii de integrare a grupurilor marginalizate;

| 14. | subliniază necesitatea unei informări cuprinzătoare și echilibrate în țările candidate cu privire la UE, instituțiile acesteia, procesul de integrare și schimbările pe care le presupune acest proces pentru fiecare țară, precum și cu privire la provocările și oportunitățile pentru cetățeni. Astfel de informații, din care o mare parte trebuie furnizată de autoritățile țărilor în curs de aderare, sunt esențiale pentru a le permite cetățenilor să participe activ în integrarea țării lor în UE și pentru recunoașterea de către aceștia a beneficiilor unui potențial statut de membru; |
| --- | --- |

14.

subliniază necesitatea unei informări cuprinzătoare și echilibrate în țările candidate cu privire la UE, instituțiile acesteia, procesul de integrare și schimbările pe care le presupune acest proces pentru fiecare țară, precum și cu privire la provocările și oportunitățile pentru cetățeni. Astfel de informații, din care o mare parte trebuie furnizată de autoritățile țărilor în curs de aderare, sunt esențiale pentru a le permite cetățenilor să participe activ în integrarea țării lor în UE și pentru recunoașterea de către aceștia a beneficiilor unui potențial statut de membru;

| 15. | solicită tuturor țărilor candidate să joace un rol în dezvoltarea și consolidarea UE și a instituțiilor Uniunii, în funcție de posibilitățile lor formale; |
| --- | --- |

15.

solicită tuturor țărilor candidate să joace un rol în dezvoltarea și consolidarea UE și a instituțiilor Uniunii, în funcție de posibilitățile lor formale;

| 16. | subliniază necesitatea și importanța unei confirmări clare și fără echivoc de către UE a angajamentului acesteia față de procesul de extindere, în sensul includerii țărilor candidate care îndeplinesc condițiile de aderare; |
| --- | --- |

16.

subliniază necesitatea și importanța unei confirmări clare și fără echivoc de către UE a angajamentului acesteia față de procesul de extindere, în sensul includerii țărilor candidate care îndeplinesc condițiile de aderare;

CROAȚIA

Progresul Croației în procesul de aderare la UE

| 17. | salută cu satisfacție semnarea Tratatului de aderare a Croației, care marchează un moment important în integrarea europeană; sub rezerva încheierii cu succes a procedurilor de ratificare, Comitetul Regiunilor așteaptă cu nerăbdare să ureze bun venit Croației ca nou stat membru începând cu 1 iulie 2013; |
| --- | --- |

17.

salută cu satisfacție semnarea Tratatului de aderare a Croației, care marchează un moment important în integrarea europeană; sub rezerva încheierii cu succes a procedurilor de ratificare, Comitetul Regiunilor așteaptă cu nerăbdare să ureze bun venit Croației ca nou stat membru începând cu 1 iulie 2013;

| 18. | își exprimă satisfacția cu privire la progresele făcute de Croația pe calea îndeplinirii criteriilor de aderare la UE în perioada scursă între depunerea candidaturii acesteia în 2003 și încheierea cu succes a negocierilor, în iunie 2011, și avizul favorabil al Comisiei privind aderarea Croației din octombrie 2011; |
| --- | --- |

18.

își exprimă satisfacția cu privire la progresele făcute de Croația pe calea îndeplinirii criteriilor de aderare la UE în perioada scursă între depunerea candidaturii acesteia în 2003 și încheierea cu succes a negocierilor, în iunie 2011, și avizul favorabil al Comisiei privind aderarea Croației din octombrie 2011;

| 19. | salută faptul că Slovenia și Croația au fost de acord să supună problema încă deschisă legată de frontiere unui tribunal arbitral și așteaptă cu interes punerea în aplicare a acordului bilateral de arbitraj privind frontierele; |
| --- | --- |

19.

salută faptul că Slovenia și Croația au fost de acord să supună problema încă deschisă legată de frontiere unui tribunal arbitral și așteaptă cu interes punerea în aplicare a acordului bilateral de arbitraj privind frontierele;

| 20. | subliniază faptul că Croația este pregătită într-un grad ridicat pentru a deveni membră a UE, îndemnând totodată această țară să consolideze în continuare și să aplice pe deplin acquis-ul UE, în special în ceea ce privește puterea judecătorească, combaterea corupției, punerea în aplicare a legislației antidiscriminare, politica în materie de concurență și libertatea mass-media și pluralismul; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că Croația este pregătită într-un grad ridicat pentru a deveni membră a UE, îndemnând totodată această țară să consolideze în continuare și să aplice pe deplin acquis-ul UE, în special în ceea ce privește puterea judecătorească, combaterea corupției, punerea în aplicare a legislației antidiscriminare, politica în materie de concurență și libertatea mass-media și pluralismul;

| 21. | salută rezultatul pozitiv al referendumului din ianuarie 2012 cu privire la aderarea Croației la UE; |
| --- | --- |

21.

salută rezultatul pozitiv al referendumului din ianuarie 2012 cu privire la aderarea Croației la UE;

ISLANDA

Progresul țării candidate

| 22. | salută progresele realizate în cadrul negocierilor de aderare cu Islanda; subliniază cooperarea foarte constructivă dintre Islanda și UE în cadrul SEE și al spațiului Schengen; |
| --- | --- |

22.

salută progresele realizate în cadrul negocierilor de aderare cu Islanda; subliniază cooperarea foarte constructivă dintre Islanda și UE în cadrul SEE și al spațiului Schengen;

| 23. | consideră că Islanda ar putea adera la UE într-un viitor apropiat, în virtutea „principiului meritelor proprii”, și încurajează continuarea rapidă a alinierii și în celelalte domenii de politică; |
| --- | --- |

23.

consideră că Islanda ar putea adera la UE într-un viitor apropiat, în virtutea „principiului meritelor proprii”, și încurajează continuarea rapidă a alinierii și în celelalte domenii de politică;

| 24. | apreciază faptul că Islanda și-a depășit, în oarecare măsură, dificultățile economice și a perseverat pe calea implementării reformelor necesare; |
| --- | --- |

24.

apreciază faptul că Islanda și-a depășit, în oarecare măsură, dificultățile economice și a perseverat pe calea implementării reformelor necesare;

| 25. | își exprimă îngrijorarea cu privire la absența unui sprijin ferm în rândul publicului pentru procesul de integrare; |
| --- | --- |

25.

își exprimă îngrijorarea cu privire la absența unui sprijin ferm în rândul publicului pentru procesul de integrare;

FOSTA REPUBLICĂ IUGOSLAVĂ A MACEDONIEI

Progresul țării candidate din regiunea Balcanilor de Vest

| 26. | are o opinie pozitivă despre eforturile Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei în cursul procesului de aderare; |
| --- | --- |

26.

are o opinie pozitivă despre eforturile Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei în cursul procesului de aderare;

| 27. | salută măsurile luate de guvernul Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei pentru a promova aderarea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei la UE, însă își exprimă îngrijorarea cu privire la absența unor acțiuni efective întreprinse pentru a găsi o soluție satisfăcătoare la chestiunea privind forma numelui țării. Este esențial să se mențină relații de bună vecinătate, inclusiv să se negocieze o soluție acceptabilă pentru ambele părți în ceea ce privește numele țării, sub egida Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

27.

salută măsurile luate de guvernul Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei pentru a promova aderarea Fostei Republici Iugoslave a Macedoniei la UE, însă își exprimă îngrijorarea cu privire la absența unor acțiuni efective întreprinse pentru a găsi o soluție satisfăcătoare la chestiunea privind forma numelui țării. Este esențial să se mențină relații de bună vecinătate, inclusiv să se negocieze o soluție acceptabilă pentru ambele părți în ceea ce privește numele țării, sub egida Organizației Națiunilor Unite;

| 28. | are o opinie pozitivă cu privire la măsurile în curs pentru adaptarea sistemului de drept intern la legislația UE; atrage totuși atenția asupra necesității continuării reformei în domeniul justiției, al drepturilor fundamentale pentru femei și pentru minorități și al administrației publice; |
| --- | --- |

28.

are o opinie pozitivă cu privire la măsurile în curs pentru adaptarea sistemului de drept intern la legislația UE; atrage totuși atenția asupra necesității continuării reformei în domeniul justiției, al drepturilor fundamentale pentru femei și pentru minorități și al administrației publice;

| 29. | atrage atenția asupra necesității combaterii corupției la nivel înalt și a garantării libertății de expresie a mass-media; |
| --- | --- |

29.

atrage atenția asupra necesității combaterii corupției la nivel înalt și a garantării libertății de expresie a mass-media;

| 30. | recunoaște progresele realizate în materie de cooperare între instituțiile guvernamentale, diferitele niveluri ale administrației locale și organizațiile neguvernamentale; |
| --- | --- |

30.

recunoaște progresele realizate în materie de cooperare între instituțiile guvernamentale, diferitele niveluri ale administrației locale și organizațiile neguvernamentale;

| 31. | salută progresele în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației privind limbile, privind descentralizarea și privind reprezentarea echitabilă și încurajează continuarea eforturilor de a răspunde provocărilor încă existente, precum educația și relațiile armonioase între toate comunitățile; |
| --- | --- |

31.

salută progresele în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației privind limbile, privind descentralizarea și privind reprezentarea echitabilă și încurajează continuarea eforturilor de a răspunde provocărilor încă existente, precum educația și relațiile armonioase între toate comunitățile;

MUNTENEGRU

Progresul țării candidate din regiunea Balcanilor de Vest

| 32. | având în vedere intenția Consiliului de a lansa negocierile de aderare în iunie 2012, salută măsurile adoptate pentru modificarea și adaptarea legislației Muntenegrului în ceea ce privește reforma administrației publice, colectarea de date statistice naționale, libertatea mass-media, precum și combaterea corupției și a crimei organizate; au avut loc, de asemenea, anumite îmbunătățiri în materie de respectare a drepturilor omului, egalitate între femei și bărbați și respectare a drepturilor minorităților; |
| --- | --- |

32.

având în vedere intenția Consiliului de a lansa negocierile de aderare în iunie 2012, salută măsurile adoptate pentru modificarea și adaptarea legislației Muntenegrului în ceea ce privește reforma administrației publice, colectarea de date statistice naționale, libertatea mass-media, precum și combaterea corupției și a crimei organizate; au avut loc, de asemenea, anumite îmbunătățiri în materie de respectare a drepturilor omului, egalitate între femei și bărbați și respectare a drepturilor minorităților;

| 33. | salută inițiativele care vizează reducerea nivelului corupției și recomandă să se ia mai multe măsuri pentru combaterea acesteia, în special în domeniul privatizării, al amenajării teritoriale, al educației și al serviciului medical, precum și în ceea ce privește autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

33.

salută inițiativele care vizează reducerea nivelului corupției și recomandă să se ia mai multe măsuri pentru combaterea acesteia, în special în domeniul privatizării, al amenajării teritoriale, al educației și al serviciului medical, precum și în ceea ce privește autoritățile locale și regionale;

| 34. | apreciază în mod deosebit progresele făcute în privința protecției drepturilor populației aparținând minorităților și a reprezentării acesteia în organele având un fundament legal și în cele autonome; |
| --- | --- |

34.

apreciază în mod deosebit progresele făcute în privința protecției drepturilor populației aparținând minorităților și a reprezentării acesteia în organele având un fundament legal și în cele autonome;

| 35. | salută decizia înființării unui Comitet consultativ mixt (CCM) ca forum de dialog între Comitetul Regiunilor și autoritățile locale din Muntenegru; |
| --- | --- |

35.

salută decizia înființării unui Comitet consultativ mixt (CCM) ca forum de dialog între Comitetul Regiunilor și autoritățile locale din Muntenegru;

TURCIA

Progresul țării candidate

| 36. | salută schimbările care duc către democratizarea vieții politice și a societății din Turcia; evidențiază obligația Turciei de a întreține relații de bună vecinătate, invitând-o să evite orice tip de acțiune orientată împotriva statelor membre și a drepturilor lor suverane, în conformitate cu criteriile de la Copenhaga și Cadrul de negociere UE-Turcia din 3 octombrie 2005. Își exprimă nemulțumirea cu privire la declarațiile Turciei, care afirmă că își va îngheța relațiile cu Președinția UE în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2012 și își exprimă încrederea în dezvoltarea cooperării regionale; |
| --- | --- |

36.

salută schimbările care duc către democratizarea vieții politice și a societății din Turcia; evidențiază obligația Turciei de a întreține relații de bună vecinătate, invitând-o să evite orice tip de acțiune orientată împotriva statelor membre și a drepturilor lor suverane, în conformitate cu criteriile de la Copenhaga și Cadrul de negociere UE-Turcia din 3 octombrie 2005. Își exprimă nemulțumirea cu privire la declarațiile Turciei, care afirmă că își va îngheța relațiile cu Președinția UE în cursul celui de-al doilea semestru al anului 2012 și își exprimă încrederea în dezvoltarea cooperării regionale;

| 37. | își exprimă decepția în legătură cu eșecul Turciei în îndeplinirea obligațiilor sale în cadrul Protocolului adițional la Acordul de asociere dintre UE și Turcia și cere Turciei să progreseze în implementarea deplină a angajamentelor; |
| --- | --- |

37.

își exprimă decepția în legătură cu eșecul Turciei în îndeplinirea obligațiilor sale în cadrul Protocolului adițional la Acordul de asociere dintre UE și Turcia și cere Turciei să progreseze în implementarea deplină a angajamentelor;

| 38. | observă cu îngrijorare nivelul scăzut de aplicare, în Turcia, a legislației adoptate în conformitate cu criteriile de la Copenhaga; consideră regretabilă absența unui progres clar în ceea ce privește dezvoltarea guvernanței locale și a societății civile. Cu toate acestea, speră că procesul actual de reformă constituțională va permite progrese semnificative. Afirmă că instituirea unui Comitet consultativ mixt între Comitetul Regiunilor și autoritățile locale și regionale turce ar trebui să poată contribui la luarea în considerare a cerințelor UE în materie de descentralizare; |
| --- | --- |

38.

observă cu îngrijorare nivelul scăzut de aplicare, în Turcia, a legislației adoptate în conformitate cu criteriile de la Copenhaga; consideră regretabilă absența unui progres clar în ceea ce privește dezvoltarea guvernanței locale și a societății civile. Cu toate acestea, speră că procesul actual de reformă constituțională va permite progrese semnificative. Afirmă că instituirea unui Comitet consultativ mixt între Comitetul Regiunilor și autoritățile locale și regionale turce ar trebui să poată contribui la luarea în considerare a cerințelor UE în materie de descentralizare;

| 39. | își exprimă îngrijorarea cu privire la progresele insuficiente realizate în domeniile libertății de exprimare, libertății mass-media, libertății religioase, drepturilor femeilor și respectului față de drepturile minorităților, precum și în ceea ce privește găsirea unei soluții echitabile pentru problema Ciprului. Cere guvernului turc să sprijine activ negocierile în curs și să ia măsuri în vederea unei rezolvări depline a problemei cipriote; |
| --- | --- |

39.

își exprimă îngrijorarea cu privire la progresele insuficiente realizate în domeniile libertății de exprimare, libertății mass-media, libertății religioase, drepturilor femeilor și respectului față de drepturile minorităților, precum și în ceea ce privește găsirea unei soluții echitabile pentru problema Ciprului. Cere guvernului turc să sprijine activ negocierile în curs și să ia măsuri în vederea unei rezolvări depline a problemei cipriote;

| 40. | își exprimă deosebita îngrijorare față de respectarea drepturilor fundamentale și a libertăților, atât în drept cât și în fapt, și invită Turcia să îmbunătățească situația; restricțiile în practică privind libertatea mass-media, procesele intentate scriitorilor, jurnaliștilor, universitarilor, reprezentanților aleși în mod democratic și apărătorilor drepturilor omului, precum și interzicerea frecventă a site-urilor de internet sunt sursă de preocupări grave, cărora guvernul turc trebuie să le găsească soluții; |
| --- | --- |

40.

își exprimă deosebita îngrijorare față de respectarea drepturilor fundamentale și a libertăților, atât în drept cât și în fapt, și invită Turcia să îmbunătățească situația; restricțiile în practică privind libertatea mass-media, procesele intentate scriitorilor, jurnaliștilor, universitarilor, reprezentanților aleși în mod democratic și apărătorilor drepturilor omului, precum și interzicerea frecventă a site-urilor de internet sunt sursă de preocupări grave, cărora guvernul turc trebuie să le găsească soluții;

| 41. | îndeamnă Turcia să-și accelereze reforma administrativă în vederea unui grad mai mare de descentralizare și a unei utilizări mai eficiente a nivelurilor de guvernare local și regional. Printre factorii-cheie se numără o finanțare mai amplă și mai echitabilă a sectorului local, sisteme de consultare între diversele niveluri, în conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri și un sprijin mai substanțial pentru integrarea în UE a sectorului local; |
| --- | --- |

41.

îndeamnă Turcia să-și accelereze reforma administrativă în vederea unui grad mai mare de descentralizare și a unei utilizări mai eficiente a nivelurilor de guvernare local și regional. Printre factorii-cheie se numără o finanțare mai amplă și mai echitabilă a sectorului local, sisteme de consultare între diversele niveluri, în conformitate cu principiile guvernanței pe mai multe niveluri și un sprijin mai substanțial pentru integrarea în UE a sectorului local;

| 42. | își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea drastică a interesului și a credibilității de care se bucură în societate și mass-media obținerea statutului de membru UE de către Turcia. Ca urmare, face apel la Uniunea Europeană să continue procesul de negociere, în special prin intermediul „agendei pozitive” la care trebuie să se ajungă de îndată ce Turcia va respecta criteriile de aderare; |
| --- | --- |

42.

își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea drastică a interesului și a credibilității de care se bucură în societate și mass-media obținerea statutului de membru UE de către Turcia. Ca urmare, face apel la Uniunea Europeană să continue procesul de negociere, în special prin intermediul „agendei pozitive” la care trebuie să se ajungă de îndată ce Turcia va respecta criteriile de aderare;

| 43. | are o opinie pozitivă despre propunerea Comisiei de a intensifica cooperarea dintre autoritățile locale și regionale ale statelor membre UE și omoloagele lor din Turcia; |
| --- | --- |

43.

are o opinie pozitivă despre propunerea Comisiei de a intensifica cooperarea dintre autoritățile locale și regionale ale statelor membre UE și omoloagele lor din Turcia;

| 44. | subliniază interesul CoR de a utiliza mecanismele de cooperare între UE și Turcia existente, programele transfrontaliere, cooperarea regională și cooperarea dintre instituțiile administrației locale, în vederea dezvoltării administrației locale și a extinderii câmpului de aplicare a principiului subsidiarității și a democratizării; |
| --- | --- |

44.

subliniază interesul CoR de a utiliza mecanismele de cooperare între UE și Turcia existente, programele transfrontaliere, cooperarea regională și cooperarea dintre instituțiile administrației locale, în vederea dezvoltării administrației locale și a extinderii câmpului de aplicare a principiului subsidiarității și a democratizării;

ALBANIA

Progresul țării potențial candidate

| 45. | îndeamnă autoritățile albaneze să continue reformele, având în vedere că reformele efectuate până în prezent apropie această țară numai într-o oarecare măsură de îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga; |
| --- | --- |

45.

îndeamnă autoritățile albaneze să continue reformele, având în vedere că reformele efectuate până în prezent apropie această țară numai într-o oarecare măsură de îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga;

| 46. | atrage atenția asupra importanței esențiale pe care o au, pentru procesul de integrare, punerea în aplicare a principiului relațiilor de bună vecinătate și cooperare regională și dezvoltarea procedurilor democratice, a administrației locale și a societății civile; |
| --- | --- |

46.

atrage atenția asupra importanței esențiale pe care o au, pentru procesul de integrare, punerea în aplicare a principiului relațiilor de bună vecinătate și cooperare regională și dezvoltarea procedurilor democratice, a administrației locale și a societății civile;

| 47. | încurajează guvernul și opoziția din Albania să restabilească și să întrețină un dialog politic constructiv pentru consolidarea bunei funcționări și a independenței instituțiilor democratice fundamentale; îndeamnă autoritățile publice albaneze să-și intensifice eforturile pentru promovarea și implementarea reformelor necesare pentru procesul de preaderare, în special în ceea ce privește drepturile omului, egalitatea între bărbați și femei, protecția minorităților și a drepturilor de proprietate, combaterea corupției și a crimei organizate și urmărirea unei politici constructive în domeniul migrației; |
| --- | --- |

47.

încurajează guvernul și opoziția din Albania să restabilească și să întrețină un dialog politic constructiv pentru consolidarea bunei funcționări și a independenței instituțiilor democratice fundamentale; îndeamnă autoritățile publice albaneze să-și intensifice eforturile pentru promovarea și implementarea reformelor necesare pentru procesul de preaderare, în special în ceea ce privește drepturile omului, egalitatea între bărbați și femei, protecția minorităților și a drepturilor de proprietate, combaterea corupției și a crimei organizate și urmărirea unei politici constructive în domeniul migrației;

| 48. | observă cu îngrijorare lipsa unor măsuri hotărâte în direcția combaterii corupției din mai multe domenii ale vieții publice; acest tip de corupție poate pune pe viitor probleme serioase pentru dezvoltarea țării; |
| --- | --- |

48.

observă cu îngrijorare lipsa unor măsuri hotărâte în direcția combaterii corupției din mai multe domenii ale vieții publice; acest tip de corupție poate pune pe viitor probleme serioase pentru dezvoltarea țării;

| 49. | îndeamnă guvernul albanez să conlucreze activ cu părțile implicate relevante pentru promovarea descentralizării și a integrării în UE; |
| --- | --- |

49.

îndeamnă guvernul albanez să conlucreze activ cu părțile implicate relevante pentru promovarea descentralizării și a integrării în UE;

BOSNIA ȘI HERȚEGOVINA

Progresul țării potențial candidate

| 50. | salută reformele întreprinse de autoritățile din Bosnia și Herțegovina; atrage totuși atenția asupra posibilității sporirii gradului de coordonare dintre toate nivelurile de guvernare, inclusiv între Federația Bosnia și Herțegovina și Republica Srpska; |
| --- | --- |

50.

salută reformele întreprinse de autoritățile din Bosnia și Herțegovina; atrage totuși atenția asupra posibilității sporirii gradului de coordonare dintre toate nivelurile de guvernare, inclusiv între Federația Bosnia și Herțegovina și Republica Srpska;

| 51. | consideră că autoritățile din Bosnia și Herțegovina trebuie să-și intensifice eforturile pentru punerea în aplicare a acestor reforme; atrage atenția asupra faptului că implementarea reformelor în conformitate cu criteriile de la Copenhaga va fi posibilă, pe termen mediu, numai cu o implicare semnificativă a autorităților, în vreme ce reformele de mediu vor fi posibile numai pe termen lung; |
| --- | --- |

51.

consideră că autoritățile din Bosnia și Herțegovina trebuie să-și intensifice eforturile pentru punerea în aplicare a acestor reforme; atrage atenția asupra faptului că implementarea reformelor în conformitate cu criteriile de la Copenhaga va fi posibilă, pe termen mediu, numai cu o implicare semnificativă a autorităților, în vreme ce reformele de mediu vor fi posibile numai pe termen lung;

| 52. | își exprimă preocuparea cu privire la blocajul politic din țară și la incapacitatea de a se depăși interesele specifice ale grupurilor politice individuale, ceea ce duce la întârzieri semnificative în procesul de aderare a Bosniei și Herțegovinei. Dacă părțile interesate, îndeosebi autoritățile locale, ar fi implicate în mai mare măsură și mai îndeaproape, fondurile IPA ar putea fi utilizate mai eficient și, astfel, ar aduce beneficii mai vizibile cetățenilor. Aceasta ar evidenția totodată și avantajele pe care le are pentru societate strângerea relațiilor cu UE; |
| --- | --- |

52.

își exprimă preocuparea cu privire la blocajul politic din țară și la incapacitatea de a se depăși interesele specifice ale grupurilor politice individuale, ceea ce duce la întârzieri semnificative în procesul de aderare a Bosniei și Herțegovinei. Dacă părțile interesate, îndeosebi autoritățile locale, ar fi implicate în mai mare măsură și mai îndeaproape, fondurile IPA ar putea fi utilizate mai eficient și, astfel, ar aduce beneficii mai vizibile cetățenilor. Aceasta ar evidenția totodată și avantajele pe care le are pentru societate strângerea relațiilor cu UE;

| 53. | este de acord cu analiza Comisiei privind situația de conflict, de blocaj și de paralizie politică din Bosnia și Herțegovina și ar dori, de aceea, să sublinieze observațiile pe care le-a făcut în 2010 (3). În situația sa de țară fragmentată, Bosnia are nevoie de o conducere care să poată reconcilia conflictele și iniția soluții colective. UE trebuie să transmită clar mesajul că singura opțiune reală este deschiderea țării către cele patru libertăți ale pieței interne; |
| --- | --- |

53.

este de acord cu analiza Comisiei privind situația de conflict, de blocaj și de paralizie politică din Bosnia și Herțegovina și ar dori, de aceea, să sublinieze observațiile pe care le-a făcut în 2010 (3). În situația sa de țară fragmentată, Bosnia are nevoie de o conducere care să poată reconcilia conflictele și iniția soluții colective. UE trebuie să transmită clar mesajul că singura opțiune reală este deschiderea țării către cele patru libertăți ale pieței interne;

| 54. | subliniază insuficiența cooperării dintre diferitele niveluri administrative ale țării, care ar trebui remediată cu sprijinul clar al tuturor forțelor politice din țară; |
| --- | --- |

54.

subliniază insuficiența cooperării dintre diferitele niveluri administrative ale țării, care ar trebui remediată cu sprijinul clar al tuturor forțelor politice din țară;

| 55. | observă că, pentru a crea un climat de cooperare constructivă în țară, aceasta are nevoie de o structură administrativă funcțională, în care diversele niveluri politice să se completeze reciproc și să se pună de acord în privința chestiunilor care le despart. CoR repetă că administrația națională din Bosnia și Herțegovina trebuie consolidată în diverse domenii și că trebuie sprijinite forțele motrice în direcția reformei, care promovează în același timp un stat mai puternic și un proces de descentralizare bazat pe autorități locale consolidate; |
| --- | --- |

55.

observă că, pentru a crea un climat de cooperare constructivă în țară, aceasta are nevoie de o structură administrativă funcțională, în care diversele niveluri politice să se completeze reciproc și să se pună de acord în privința chestiunilor care le despart. CoR repetă că administrația națională din Bosnia și Herțegovina trebuie consolidată în diverse domenii și că trebuie sprijinite forțele motrice în direcția reformei, care promovează în același timp un stat mai puternic și un proces de descentralizare bazat pe autorități locale consolidate;

| 56. | este convins de nevoia de a intensifica cooperarea transfrontalieră la nivel practic, precum și cooperarea dintre autoritățile centrale, cele regionale și cele locale; |
| --- | --- |

56.

este convins de nevoia de a intensifica cooperarea transfrontalieră la nivel practic, precum și cooperarea dintre autoritățile centrale, cele regionale și cele locale;

KOSOVO
   (4)

Progresul țării potențial candidate

| 57. | salută înscrierea Kosovo pe o traiectorie europeană, în cadrul procesului de integrare europeană; |
| --- | --- |

57.

salută înscrierea Kosovo pe o traiectorie europeană, în cadrul procesului de integrare europeană;

| 58. | speră că absența unui consens larg în rândul statelor membre UE cu privire la statutul oficial al Kosovo nu va constitui un obstacol în calea dezvoltării relațiilor sub forma unor acorduri între UE și Kosovo și consideră că, în prezent, ar putea fi avută în vedere și căutată promovarea de soluții practice ad-hoc, bazate pe o abordare neutră în ceea ce privește statutul Kosovo; |
| --- | --- |

58.

speră că absența unui consens larg în rândul statelor membre UE cu privire la statutul oficial al Kosovo nu va constitui un obstacol în calea dezvoltării relațiilor sub forma unor acorduri între UE și Kosovo și consideră că, în prezent, ar putea fi avută în vedere și căutată promovarea de soluții practice ad-hoc, bazate pe o abordare neutră în ceea ce privește statutul Kosovo;

| 59. | subliniază că UE, în conformitate cu principiile pe care le-a adoptat, s-a angajat fără echivoc pe calea unei perspective europene pentru Balcanii de Vest, inclusiv Kosovo; |
| --- | --- |

59.

subliniază că UE, în conformitate cu principiile pe care le-a adoptat, s-a angajat fără echivoc pe calea unei perspective europene pentru Balcanii de Vest, inclusiv Kosovo;

SERBIA

Progresul țării candidate

| 60. | salută recomandarea Comisiei de a se acorda Serbiei statutul de țară candidată la aderare; |
| --- | --- |

60.

salută recomandarea Comisiei de a se acorda Serbiei statutul de țară candidată la aderare;

| 61. | salută decizia Consiliului European de a acorda Serbiei statutul de stat candidat la aderarea la UE și îndeamnă Serbia să continue reformele structurale și de sistem; subliniază necesitatea de a se lua măsuri pentru normalizarea relațiilor cu Kosovo, în conformitate cu termenii procesului de stabilizare și asociere, prin respectarea deplină a principiilor cooperării regionale, cu participarea tuturor părților interesate. Totodată, speră că nu va fi luată nicio măsură care să-i compromită perspectivele europene; |
| --- | --- |

61.

salută decizia Consiliului European de a acorda Serbiei statutul de stat candidat la aderarea la UE și îndeamnă Serbia să continue reformele structurale și de sistem; subliniază necesitatea de a se lua măsuri pentru normalizarea relațiilor cu Kosovo, în conformitate cu termenii procesului de stabilizare și asociere, prin respectarea deplină a principiilor cooperării regionale, cu participarea tuturor părților interesate. Totodată, speră că nu va fi luată nicio măsură care să-i compromită perspectivele europene;

| 62. | încurajează autoritățile sârbe să continue pașii constructivi pe care i-au întreprins în direcția promovării cooperării și stabilității în regiune; |
| --- | --- |

62.

încurajează autoritățile sârbe să continue pașii constructivi pe care i-au întreprins în direcția promovării cooperării și stabilității în regiune;

| 63. | apreciază progresele realizate de Serbia în procesul de preaderare, care cuprind adaptări într-o serie de domenii, cum ar fi drepturile omului, sistemul judiciar, libertatea mass-media și criteriile de la Helsinki; |
| --- | --- |

63.

apreciază progresele realizate de Serbia în procesul de preaderare, care cuprind adaptări într-o serie de domenii, cum ar fi drepturile omului, sistemul judiciar, libertatea mass-media și criteriile de la Helsinki;

| 64. | atrage atenția asupra importanței deosebite pe care o are, pentru procesul de integrare, punerea în aplicare a principiului relațiilor de bună vecinătate și cooperare regională, precum și dezvoltarea procedurilor democratice, a drepturilor minorităților și ale administrației locale și dezvoltarea societății civile; |
| --- | --- |

64.

atrage atenția asupra importanței deosebite pe care o are, pentru procesul de integrare, punerea în aplicare a principiului relațiilor de bună vecinătate și cooperare regională, precum și dezvoltarea procedurilor democratice, a drepturilor minorităților și ale administrației locale și dezvoltarea societății civile;

| 65. | are o opinie pozitivă cu privire la protecția drepturilor lingvistice ale populației minoritare tradiționale și la aprobarea, în luna septembrie 2011, a unei legi privind proprietatea publică și transferul anumitor atribuții către provincia Voivodina și către autoritățile locale. |
| --- | --- |

65.

are o opinie pozitivă cu privire la protecția drepturilor lingvistice ale populației minoritare tradiționale și la aprobarea, în luna septembrie 2011, a unei legi privind proprietatea publică și transferul anumitor atribuții către provincia Voivodina și către autoritățile locale.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Cu excepția Kosovo, în conformitate cu Rezoluția ONU 1244/1999.

1

(2)  Cu excepția Kosovo, în conformitate cu Rezoluția ONU 1244/1999.

2

(3)  CdR 345/2009.

3

(4)  Conform Rezoluției Consiliului de Securitate al ONU 1244/1999.

4

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/7

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Cartea verde privind reîntregirea familiei

2012/C 225/02

COMITETUL REGIUNILOR

| — | scoate în evidență faptul că necesitatea abordării problemei reîntregirii familiei, sub toate aspectele ei, trebuie să se manifeste concomitent cu atenția acordată noii Agende europene privind integrarea (CdR 199/2011), precum și „culturii europene a guvernanței pe mai multe niveluri” (CdR 212/2008), care reclamă în mod special intervenția Comitetului Regiunilor; |
| --- | --- |

—

scoate în evidență faptul că necesitatea abordării problemei reîntregirii familiei, sub toate aspectele ei, trebuie să se manifeste concomitent cu atenția acordată noii Agende europene privind integrarea (CdR 199/2011), precum și „culturii europene a guvernanței pe mai multe niveluri” (CdR 212/2008), care reclamă în mod special intervenția Comitetului Regiunilor;

| — | remarcă menționarea în Cartea verde a faptului că aplicarea directivei este uneori utilizată ca instrument disuasiv și subliniază în acest context că reglementarea reîntregirii familiei nu trebuie înțeleasă ca un instrument de îndiguire a fluxurilor migratorii. Obiectivele specifice ale reîntregirii sunt mai buna integrare a migranților legali și respectarea dreptului la familie; |
| --- | --- |

—

remarcă menționarea în Cartea verde a faptului că aplicarea directivei este uneori utilizată ca instrument disuasiv și subliniază în acest context că reglementarea reîntregirii familiei nu trebuie înțeleasă ca un instrument de îndiguire a fluxurilor migratorii. Obiectivele specifice ale reîntregirii sunt mai buna integrare a migranților legali și respectarea dreptului la familie;

| — | subliniază că dreptul individului la o viață în comun sub semnul unității familiale, precum și dreptul – dar și datoria – de a-i întreține, instrui și educa pe copii și deci de a-i ține avea aproape, sunt drepturi și datorii fundamentale, independent de cetățenie, și amintește că acest fapt este recunoscut în numeroase hotărâri din jurisprudențele naționale și internaționale, care împărtășesc aceeași opinie în această privință; |
| --- | --- |

—

subliniază că dreptul individului la o viață în comun sub semnul unității familiale, precum și dreptul – dar și datoria – de a-i întreține, instrui și educa pe copii și deci de a-i ține avea aproape, sunt drepturi și datorii fundamentale, independent de cetățenie, și amintește că acest fapt este recunoscut în numeroase hotărâri din jurisprudențele naționale și internaționale, care împărtășesc aceeași opinie în această privință;

| — | amintește că acțiunea efectivă a statelor trebuie să se desfășoare în conformitate cu principiile concurente ale proporționalității și subsidiarității, atât pentru a implica mai concret regiunile și comunitățile locale în aplicarea practicilor de integrare, cât și pentru a le pune la dispoziție un cadru de referință stabil și solid din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

—

amintește că acțiunea efectivă a statelor trebuie să se desfășoare în conformitate cu principiile concurente ale proporționalității și subsidiarității, atât pentru a implica mai concret regiunile și comunitățile locale în aplicarea practicilor de integrare, cât și pentru a le pune la dispoziție un cadru de referință stabil și solid din punct de vedere juridic;

| — | Comitetul solicită o mai mare implicare a nivelului local în guvernanța pe mai multe niveluri, condiție sine qua non a unei politici coerente în domeniul imigrării, care să respecte drepturile fundamentale și să fie în măsură să promoveze atât bunăstarea societăților-gazdă, cât și cea a imigranților. |
| --- | --- |

—

Comitetul solicită o mai mare implicare a nivelului local în guvernanța pe mai multe niveluri, condiție sine qua non a unei politici coerente în domeniul imigrării, care să respecte drepturile fundamentale și să fie în măsură să promoveze atât bunăstarea societăților-gazdă, cât și cea a imigranților.

| Raportor | dl Sergio SOAVE (IT-PSE), primarul localității Savigliano (Provincia Cuneo) |
| --- | --- |
| Document de referință | Cartea verde privind dreptul la reîntregirea familiei pentru resortisanții țărilor terțe cu reședința în Uniunea Europeană (Directiva 2003/86/CE)
  COM(2011) 735 final |

Raportor

dl Sergio SOAVE (IT-PSE), primarul localității Savigliano (Provincia Cuneo)

Document de referință

Cartea verde privind dreptul la reîntregirea familiei pentru resortisanții țărilor terțe cu reședința în Uniunea Europeană (Directiva 2003/86/CE)

COM(2011) 735 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Cadrul de referință

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a deschide o dezbatere pe tema reîntregirii familiei, care constituie deja obiectul specific al Directivei 2003/86/CE, în vederea evaluării unor disfuncționalități apărute la punerea în aplicare a acestei directive și a examinării criticilor aduse de mai multe părți interesate (ONG-uri, comunități locale, mediul universitar); |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei de a deschide o dezbatere pe tema reîntregirii familiei, care constituie deja obiectul specific al Directivei 2003/86/CE, în vederea evaluării unor disfuncționalități apărute la punerea în aplicare a acestei directive și a examinării criticilor aduse de mai multe părți interesate (ONG-uri, comunități locale, mediul universitar);

| 2. | consideră bine-venită decizia ca discuția să pornească de la Cartea verde, care pune o serie de întrebări, evidențiind unele aspecte esențiale ale directivei. Este de acord ca eventuala decizie a Comisiei Europene cu privire la măsurile concrete care trebuie luate să fie adoptată numai după încheierea consultării; |
| --- | --- |

2.

consideră bine-venită decizia ca discuția să pornească de la Cartea verde, care pune o serie de întrebări, evidențiind unele aspecte esențiale ale directivei. Este de acord ca eventuala decizie a Comisiei Europene cu privire la măsurile concrete care trebuie luate să fie adoptată numai după încheierea consultării;

| 3. | amintește că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în gestionarea politicilor de integrare și de coeziune socială și, în acest sens, trebuie implicate cu drepturi depline în discuția despre punerea în aplicare a normelor privind reîntregirea familiei, pentru a înlesni atât deplina integrare a imigranților în țările de destinație, cât și o eventuală reformare a directivei; |
| --- | --- |

3.

amintește că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în gestionarea politicilor de integrare și de coeziune socială și, în acest sens, trebuie implicate cu drepturi depline în discuția despre punerea în aplicare a normelor privind reîntregirea familiei, pentru a înlesni atât deplina integrare a imigranților în țările de destinație, cât și o eventuală reformare a directivei;

| 4. | subliniază că o astfel de inițiativă trebuie să urmeze atât indicațiile Programului de la Stockholm, din decembrie 2099, cât și ale Pactului european privind imigrația și azilul, din septembrie 2008; |
| --- | --- |

4.

subliniază că o astfel de inițiativă trebuie să urmeze atât indicațiile Programului de la Stockholm, din decembrie 2099, cât și ale Pactului european privind imigrația și azilul, din septembrie 2008;

| 5. | scoate în evidență faptul că necesitatea abordării problemei reîntregirii familiei, sub toate aspectele ei, trebuie să se manifeste concomitent cu atenția acordată noii Agende europene privind integrarea (CdR 199/2011), precum și „culturii europene a guvernanței pe mai multe niveluri” (CdR 212/2008), care reclamă în mod special intervenția Comitetului Regiunilor; |
| --- | --- |

5.

scoate în evidență faptul că necesitatea abordării problemei reîntregirii familiei, sub toate aspectele ei, trebuie să se manifeste concomitent cu atenția acordată noii Agende europene privind integrarea (CdR 199/2011), precum și „culturii europene a guvernanței pe mai multe niveluri” (CdR 212/2008), care reclamă în mod special intervenția Comitetului Regiunilor;

Contextul politic al avizului

| 6. | acordă atenția cuvenită faptului că criza economică ce zguduie în prezent Europa poate distorsiona percepția asupra directivei, aceasta și din cauză că se înregistrează în paralel noi intrări în Europa, fenomen generat, de exemplu, de efectele amplei mișcări politice pozitive supranumite „primăvara arabă”, prezentă în multe țări de pe țărmul sudic al Mediteranei; |
| --- | --- |

6.

acordă atenția cuvenită faptului că criza economică ce zguduie în prezent Europa poate distorsiona percepția asupra directivei, aceasta și din cauză că se înregistrează în paralel noi intrări în Europa, fenomen generat, de exemplu, de efectele amplei mișcări politice pozitive supranumite „primăvara arabă”, prezentă în multe țări de pe țărmul sudic al Mediteranei;

Principii și evaluări

| 7. | remarcă menționarea în Cartea verde a faptului că aplicarea directivei este uneori utilizată ca instrument disuasiv și subliniază în acest context că reglementarea reîntregirii familiei nu trebuie înțeleasă ca un instrument de îndiguire a fluxurilor migratorii, această problemă trebuind abordată la sursă și în alte moduri. Obiectivele specifice ale reîntregirii sunt în schimb mai buna integrare a migranților legali și respectarea dreptului la familie, principiu consacrat de toate cartele privind drepturile omului; |
| --- | --- |

7.

remarcă menționarea în Cartea verde a faptului că aplicarea directivei este uneori utilizată ca instrument disuasiv și subliniază în acest context că reglementarea reîntregirii familiei nu trebuie înțeleasă ca un instrument de îndiguire a fluxurilor migratorii, această problemă trebuind abordată la sursă și în alte moduri. Obiectivele specifice ale reîntregirii sunt în schimb mai buna integrare a migranților legali și respectarea dreptului la familie, principiu consacrat de toate cartele privind drepturile omului;

| 8. | subliniază că dreptul individului la o viață în comun sub semnul unității familiale, precum și dreptul – dar și datoria – de a-i întreține, instrui și educa pe copii și deci de a-i ține avea aproape, sunt drepturi și datorii fundamentale, independent de cetățenie, și amintește că acest fapt este recunoscut în numeroase hotărâri din jurisprudențele naționale și internaționale, care împărtășesc aceeași opinie în această privință. În special, articolul 16 din Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948 definește familia ca „elementul natural și fundamental al societății”, recunoscându-i „dreptul la protecție din partea societății și a statului”; articolul 9 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene introduce pe deplin dreptul la familie printre drepturile fundamentale ale individului; |
| --- | --- |

8.

subliniază că dreptul individului la o viață în comun sub semnul unității familiale, precum și dreptul – dar și datoria – de a-i întreține, instrui și educa pe copii și deci de a-i ține avea aproape, sunt drepturi și datorii fundamentale, independent de cetățenie, și amintește că acest fapt este recunoscut în numeroase hotărâri din jurisprudențele naționale și internaționale, care împărtășesc aceeași opinie în această privință. În special, articolul 16 din Declarația Universală a Drepturilor Omului din 1948 definește familia ca „elementul natural și fundamental al societății”, recunoscându-i „dreptul la protecție din partea societății și a statului”; articolul 9 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene introduce pe deplin dreptul la familie printre drepturile fundamentale ale individului;

| 9. | speră ca politicile de gestionare a imigrației să respecte pe deplin aceste drepturi fundamentale, în concordanță cu hotărârile Curților de Justiție de la Strasbourg și Luxemburg, care s-au pronunțat clar, în repetate rânduri, cu privire la acest aspect; |
| --- | --- |

9.

speră ca politicile de gestionare a imigrației să respecte pe deplin aceste drepturi fundamentale, în concordanță cu hotărârile Curților de Justiție de la Strasbourg și Luxemburg, care s-au pronunțat clar, în repetate rânduri, cu privire la acest aspect;

| 10. | invită totodată, în practică, la o evaluare a efectelor reîntregirii familiei; directiva afirmă deja că aceasta contribuie la crearea unei stabilități socioculturale care facilitează integrarea, contribuind la promovarea coeziunii economice și sociale, în beneficiul autorităților locale-gazdă; trebuie recunoscut și faptul că punerea în aplicare a dreptului la reîntregirea familiei reprezintă un salt calitativ în cadrul politicilor în domeniul migrației, care dau dovadă de mai multă maturitate prin atenția acordată stabilizării imigranților, ca instrument indispensabil pentru o integrare socioeconomică în țara-gazdă; aceasta apare și ca un pas hotărâtor – cu efecte practice – ce contribuie la limitarea imigrației clandestine și la reducerea unor forme periculoase de excluziune socială; |
| --- | --- |

10.

invită totodată, în practică, la o evaluare a efectelor reîntregirii familiei; directiva afirmă deja că aceasta contribuie la crearea unei stabilități socioculturale care facilitează integrarea, contribuind la promovarea coeziunii economice și sociale, în beneficiul autorităților locale-gazdă; trebuie recunoscut și faptul că punerea în aplicare a dreptului la reîntregirea familiei reprezintă un salt calitativ în cadrul politicilor în domeniul migrației, care dau dovadă de mai multă maturitate prin atenția acordată stabilizării imigranților, ca instrument indispensabil pentru o integrare socioeconomică în țara-gazdă; aceasta apare și ca un pas hotărâtor – cu efecte practice – ce contribuie la limitarea imigrației clandestine și la reducerea unor forme periculoase de excluziune socială;

| 11. | evidențiază că, în toate legile constituționale europene, legătura familială este considerată o sursă de obligații specifice sub aspectul solidarității economice și sociale; în ceea ce privește familiile imigrante, punerea în valoare a acestei legături printr-o mai bună recunoaștere a dreptului la reîntregirea familiei apare deci ca un instrument specific de promovare în rândul străinilor a percepției că numeroasele obligații ce le revin (cu caracter administrativ și organizatoric) nu sunt un simplu rezultat al unor politici represive sau instrumente polițienești, ci parte a unui proiect mai amplu, care urmărește dezvoltarea societății în ansamblu, obiectiv la îndeplinirea căruia sunt chemați să contribuie activ nu doar prin revendicarea unor drepturi, ci și prin recunoașterea propriilor îndatoriri, pe care se întemeiază principiile loialității civice și responsabilității în relația cu ceilalți; |
| --- | --- |

11.

evidențiază că, în toate legile constituționale europene, legătura familială este considerată o sursă de obligații specifice sub aspectul solidarității economice și sociale; în ceea ce privește familiile imigrante, punerea în valoare a acestei legături printr-o mai bună recunoaștere a dreptului la reîntregirea familiei apare deci ca un instrument specific de promovare în rândul străinilor a percepției că numeroasele obligații ce le revin (cu caracter administrativ și organizatoric) nu sunt un simplu rezultat al unor politici represive sau instrumente polițienești, ci parte a unui proiect mai amplu, care urmărește dezvoltarea societății în ansamblu, obiectiv la îndeplinirea căruia sunt chemați să contribuie activ nu doar prin revendicarea unor drepturi, ci și prin recunoașterea propriilor îndatoriri, pe care se întemeiază principiile loialității civice și responsabilității în relația cu ceilalți;

| 12. | în această perspectivă, speră să se acorde o atenție specială protecției așa-numitei familii „nucleare”, asupra căreia se apleacă deja cu maximă atenție directiva, și, în acest cadru de referință, dreptului la reîntregirea familiei în cazul copiilor minori, care necesită o protecție specifică, sporită; cât despre alte tipuri de familie, ținând seama și de normele și tradițiile țării din care provine imigrantul, consideră că evaluarea situațiilor individuale sau a cazurilor speciale trebuie lăsată pe seama statelor membre; dacă totuși, în urma consultărilor, Comisia Europeană ajunge la concluzia că ar fi necesară adoptarea unei definiții comune a „familiei” la nivel european, definiția respectivă trebuie să fie în concordanță cu definițiile din alte instrumente juridice ale UE; |
| --- | --- |

12.

în această perspectivă, speră să se acorde o atenție specială protecției așa-numitei familii „nucleare”, asupra căreia se apleacă deja cu maximă atenție directiva, și, în acest cadru de referință, dreptului la reîntregirea familiei în cazul copiilor minori, care necesită o protecție specifică, sporită; cât despre alte tipuri de familie, ținând seama și de normele și tradițiile țării din care provine imigrantul, consideră că evaluarea situațiilor individuale sau a cazurilor speciale trebuie lăsată pe seama statelor membre; dacă totuși, în urma consultărilor, Comisia Europeană ajunge la concluzia că ar fi necesară adoptarea unei definiții comune a „familiei” la nivel european, definiția respectivă trebuie să fie în concordanță cu definițiile din alte instrumente juridice ale UE;

| 13. | luând în considerare importanța acestor principii generale și evaluări, este de părere că nu este cazul să se treacă la la o limitare drastică a marjelor de apreciere de către diferitele state membre, recunoscute de directivă și confirmate de Tratatul de la Lisabona; amintește însă că acțiunea efectivă a statelor trebuie să se desfășoare în conformitate cu principiile concurente ale proporționalității și subsidiarității, atât pentru a implica mai concret regiunile și comunitățile locale în aplicarea practicilor de integrare, cât și pentru a le pune la dispoziție un cadru de referință stabil și solid din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

13.

luând în considerare importanța acestor principii generale și evaluări, este de părere că nu este cazul să se treacă la la o limitare drastică a marjelor de apreciere de către diferitele state membre, recunoscute de directivă și confirmate de Tratatul de la Lisabona; amintește însă că acțiunea efectivă a statelor trebuie să se desfășoare în conformitate cu principiile concurente ale proporționalității și subsidiarității, atât pentru a implica mai concret regiunile și comunitățile locale în aplicarea practicilor de integrare, cât și pentru a le pune la dispoziție un cadru de referință stabil și solid din punct de vedere juridic.

II.   ÎNTREBĂRI RIDICATE DE CARTEA VERDE

COMITETUL REGIUNILOR

Conceptul de familie și cerințele în materie de relații familiale

| 14. | consideră că, fără a aduce atingere dreptului la reîntregirea familiei al tuturor cetățenilor țărilor terțe rezidenți în condiții de legalitate pe teritoriul UE, este normal ca dreptul acesta să fie supus anumitor condiții, cu condiția respectării spiritului directivei, care urmărește facilitarea integrării și stabilizarea lor; |
| --- | --- |

14.

consideră că, fără a aduce atingere dreptului la reîntregirea familiei al tuturor cetățenilor țărilor terțe rezidenți în condiții de legalitate pe teritoriul UE, este normal ca dreptul acesta să fie supus anumitor condiții, cu condiția respectării spiritului directivei, care urmărește facilitarea integrării și stabilizarea lor;

| 15. | consideră că, în formularea actuală, directiva poate genera incertitudine juridică și interpretativă în această privință și solicită evaluarea posibilității de a se stabili, la nivel european, o durată minimă de ședere care să răspundă cerinței de stabilitate, asigurând totodată respectarea dreptului la viața de familie, cu adoptarea unor modele similare celor ale migrației circulare, atunci când cei vizați intră într-un program de repatriere voluntară; |
| --- | --- |

15.

consideră că, în formularea actuală, directiva poate genera incertitudine juridică și interpretativă în această privință și solicită evaluarea posibilității de a se stabili, la nivel european, o durată minimă de ședere care să răspundă cerinței de stabilitate, asigurând totodată respectarea dreptului la viața de familie, cu adoptarea unor modele similare celor ale migrației circulare, atunci când cei vizați intră într-un program de repatriere voluntară;

| 16. | propune ca vârsta minimă prevăzută pentru reîntregirea familiei în cazul soțului/soției să fie, ca regulă generală, vârsta majoratului, așa cum este stabilită aceasta în legislația națională a țării-gazdă, cu excepția derogărilor în favoarea unei vârste inferioare, acordate numai în cazuri excepționale. Se urmărește astfel cea mai mare uniformitate cu putință și evitarea eventualelor discriminări pe bază de vârstă; |
| --- | --- |

16.

propune ca vârsta minimă prevăzută pentru reîntregirea familiei în cazul soțului/soției să fie, ca regulă generală, vârsta majoratului, așa cum este stabilită aceasta în legislația națională a țării-gazdă, cu excepția derogărilor în favoarea unei vârste inferioare, acordate numai în cazuri excepționale. Se urmărește astfel cea mai mare uniformitate cu putință și evitarea eventualelor discriminări pe bază de vârstă;

| 17. | atrage atenția asupra faptului că, fiind prea puțin semnificative din punct de vedere practic, cele două derogări prevăzute pentru dreptul la reîntregirea familiei în cazul copiilor minori [articolul 4 alineatul (1) ultimul paragraf și alineatul (6)] ar putea fi eliminate. În orice caz, recomandă ca deciziile în materie să fie adoptate întotdeauna în interesul superior al copilului și în vederea promovării protecției drepturilor copilului minor; de asemenea, recomandă ca, din aceleași motive, dreptul la reîntregirea familiei în cazul copiilor minori să fie garantat chiar și în absența unei legături matrimoniale între părinți, printre altele pentru a elimina orice formă de discriminare între copiii legitimi și cei născuți în afara căsătoriei; |
| --- | --- |

17.

atrage atenția asupra faptului că, fiind prea puțin semnificative din punct de vedere practic, cele două derogări prevăzute pentru dreptul la reîntregirea familiei în cazul copiilor minori [articolul 4 alineatul (1) ultimul paragraf și alineatul (6)] ar putea fi eliminate. În orice caz, recomandă ca deciziile în materie să fie adoptate întotdeauna în interesul superior al copilului și în vederea promovării protecției drepturilor copilului minor; de asemenea, recomandă ca, din aceleași motive, dreptul la reîntregirea familiei în cazul copiilor minori să fie garantat chiar și în absența unei legături matrimoniale între părinți, printre altele pentru a elimina orice formă de discriminare între copiii legitimi și cei născuți în afara căsătoriei;

| 18. | în ceea ce privește clauza facultativă referitoare la alți membri ai familiei decât soțul/soția sau partenerul înregistrat și copiii, consideră recomandabil să lase pe seama statelor membre o marjă de apreciere în stabilirea criteriilor de eligibilitate; mai degrabă scoate în evidență faptul că directiva în vigoare nu clarifică – deși ar trebui s-o facă – consecințele asupra membrilor familiei în caz de deces al susținătorului reîntregirii sau de nulitate a căsătoriei, în caz de divorț ori de plecare din statul membru a susținătorului sau în cazul în care contestarea paternității în instanță se face cu succes; |
| --- | --- |

18.

în ceea ce privește clauza facultativă referitoare la alți membri ai familiei decât soțul/soția sau partenerul înregistrat și copiii, consideră recomandabil să lase pe seama statelor membre o marjă de apreciere în stabilirea criteriilor de eligibilitate; mai degrabă scoate în evidență faptul că directiva în vigoare nu clarifică – deși ar trebui s-o facă – consecințele asupra membrilor familiei în caz de deces al susținătorului reîntregirii sau de nulitate a căsătoriei, în caz de divorț ori de plecare din statul membru a susținătorului sau în cazul în care contestarea paternității în instanță se face cu succes;

Măsuri de integrare

| 19. | recomandă o evaluare prealabilă a eficienței diverselor experiențe care au avut deja loc (măsuri luate înaintea plecării și măsuri luate în țările-gazdă). Pe baza acestei prime examinări, recomandă totuși să se evite luarea de măsuri în perioada dinaintea plecării, care să nu poată fi respectate (din cauza analfabetismului, a costurilor, a îndepărtării de centrele urbane) de către membrii familiei rezidentului, echivalând în fapt cu interzicerea dreptului la reîntregire; de asemenea, consideră recomandabil ca, în cazul în care se impune frecventarea unor cursuri de limbă și/sau de educație civică ori de cunoaștere a istoriei și culturii societății-gazdă, după sosirea în țara respectivă, aceste cursuri să fie oferite gratuit, pentru evitarea discriminărilor induse de venituri, și să se inspire, printre altele, din modulele europene de integrare (European integration modules); |
| --- | --- |

19.

recomandă o evaluare prealabilă a eficienței diverselor experiențe care au avut deja loc (măsuri luate înaintea plecării și măsuri luate în țările-gazdă). Pe baza acestei prime examinări, recomandă totuși să se evite luarea de măsuri în perioada dinaintea plecării, care să nu poată fi respectate (din cauza analfabetismului, a costurilor, a îndepărtării de centrele urbane) de către membrii familiei rezidentului, echivalând în fapt cu interzicerea dreptului la reîntregire; de asemenea, consideră recomandabil ca, în cazul în care se impune frecventarea unor cursuri de limbă și/sau de educație civică ori de cunoaștere a istoriei și culturii societății-gazdă, după sosirea în țara respectivă, aceste cursuri să fie oferite gratuit, pentru evitarea discriminărilor induse de venituri, și să se inspire, printre altele, din modulele europene de integrare (European integration modules);

Perioada de așteptare și capacitatea de primire

| 20. | în ceea ce privește evaluarea altor condiții materiale impuse rezidentului de statul membru (locuință, asigurări de sănătate, suficiente venituri sigure), recomandă ca acestea să fie în conformitate cu principiul proporționalității și să nu conducă la restricții arbitrare; speră mai ales ca, la punerea în aplicare a directivei, statele membre să adopte o reglementare prin care controlul existenței acestor condiții să se facă pe baza unor criterii obiective și verificabile, și nu pe baza unor clauze generale, susceptibile de a fi interpretate în mod arbitrar și restrictiv; |
| --- | --- |

20.

în ceea ce privește evaluarea altor condiții materiale impuse rezidentului de statul membru (locuință, asigurări de sănătate, suficiente venituri sigure), recomandă ca acestea să fie în conformitate cu principiul proporționalității și să nu conducă la restricții arbitrare; speră mai ales ca, la punerea în aplicare a directivei, statele membre să adopte o reglementare prin care controlul existenței acestor condiții să se facă pe baza unor criterii obiective și verificabile, și nu pe baza unor clauze generale, susceptibile de a fi interpretate în mod arbitrar și restrictiv;

| 21. | propune eliminarea criteriului „capacității de primire” a statului membru ca element de evaluare a posibilității de acordare a permisiunii de reîntregire a familiei, deoarece acest criteriu ar constitui un mijloc suplimentar de control al fluxurilor migratorii, în contradicție cu principiile legislației Uniunii Europene; |
| --- | --- |

21.

propune eliminarea criteriului „capacității de primire” a statului membru ca element de evaluare a posibilității de acordare a permisiunii de reîntregire a familiei, deoarece acest criteriu ar constitui un mijloc suplimentar de control al fluxurilor migratorii, în contradicție cu principiile legislației Uniunii Europene;

| 22. | consideră că durata permisului de ședere a membrilor familiei trebuie să coincidă cu durata de ședere a susținătorului rezident, luându-se în considerare posibilitatea adoptării altor soluții, în conformitate cu modelele migrației circulare, atunci când cei vizați intră într-un program de repatriere voluntară; |
| --- | --- |

22.

consideră că durata permisului de ședere a membrilor familiei trebuie să coincidă cu durata de ședere a susținătorului rezident, luându-se în considerare posibilitatea adoptării altor soluții, în conformitate cu modelele migrației circulare, atunci când cei vizați intră într-un program de repatriere voluntară;

Aspecte referitoare la azil

| 23. | în ceea ce privește reîntregirea familiei în cazul cetățenilor țărilor terțe care beneficiază de forme de protecție speciale (azil, statut de refugiat, protecție subsidiară), consideră că, în conformitate cu dispozițiile Programului de la Stockholm, diferitele statute ar trebui tratate prin intermediul unor norme specifice și autonome, ținând cont de situația specială a persoanelor care beneficiază de această formă de protecție (inclusiv din punctul de vedere al dificultăților de ordin practic întâmpinate în furnizarea de informații și prezentarea de documente). Prin urmare, directiva privind reglementarea generală a reîntregirii familiei nu ar trebui aplicată membrilor familiei unor străini care beneficiază de aceste forme de protecție, în cazul lor reîntregirea familiei trebuind să facă obiectul unei reglementări separate, care să țină cont și de legăturile familiale stabilite eventual după intrarea pe teritoriul statului-gazdă; |
| --- | --- |

23.

în ceea ce privește reîntregirea familiei în cazul cetățenilor țărilor terțe care beneficiază de forme de protecție speciale (azil, statut de refugiat, protecție subsidiară), consideră că, în conformitate cu dispozițiile Programului de la Stockholm, diferitele statute ar trebui tratate prin intermediul unor norme specifice și autonome, ținând cont de situația specială a persoanelor care beneficiază de această formă de protecție (inclusiv din punctul de vedere al dificultăților de ordin practic întâmpinate în furnizarea de informații și prezentarea de documente). Prin urmare, directiva privind reglementarea generală a reîntregirii familiei nu ar trebui aplicată membrilor familiei unor străini care beneficiază de aceste forme de protecție, în cazul lor reîntregirea familiei trebuind să facă obiectul unei reglementări separate, care să țină cont și de legăturile familiale stabilite eventual după intrarea pe teritoriul statului-gazdă;

Fraudă, abuz, aspecte procedurale

| 24. | consideră că decizia anumitor state de a introduce posibilitatea efectuării unor teste ADN pentru identificarea copiilor, cu excepția cazului în care se recurge la aceasta în ultimă instanță, poate constitui o încălcare a principiului proporționalității, precum și a unor drepturi fundamentale, precum dreptul la respectarea vieții private și a vieții de familie (articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului); |
| --- | --- |

24.

consideră că decizia anumitor state de a introduce posibilitatea efectuării unor teste ADN pentru identificarea copiilor, cu excepția cazului în care se recurge la aceasta în ultimă instanță, poate constitui o încălcare a principiului proporționalității, precum și a unor drepturi fundamentale, precum dreptul la respectarea vieții private și a vieții de familie (articolul 8 din Convenția europeană a drepturilor omului);

| 25. | în ceea ce privește riscul de fraudă pe care îl presupun căsătoriile de conveniență, solicită Comisiei și/sau statelor membre să culeagă date privind amploarea reală a fenomenului. În absența unor fapte concrete, consideră că trebuie efectuate analize punctuale în toate statele membre pentru a delimita cu mai mare precizie esența acestui fenomen, precum și pentru a promova bunele practici legate de combaterea acestor probleme; |
| --- | --- |

25.

în ceea ce privește riscul de fraudă pe care îl presupun căsătoriile de conveniență, solicită Comisiei și/sau statelor membre să culeagă date privind amploarea reală a fenomenului. În absența unor fapte concrete, consideră că trebuie efectuate analize punctuale în toate statele membre pentru a delimita cu mai mare precizie esența acestui fenomen, precum și pentru a promova bunele practici legate de combaterea acestor probleme;

| 26. | în ceea ce privește costurile reîntregirii familiei ce revin solicitantului, semnalează riscul ca majorarea artificială a costurilor administrative să fie utilizată de anumite state ca instrument de limitare, în mod arbitrar, a intrărilor, ceea ce contravine clar principiului proporționalității, care reclamă mijloace pe măsura scopului: scopul însă nu este de a împiedica, ci de a favoriza exercitarea dreptului în cauză; prin urmare, ar fi de dorit să se solicite statelor membre stabilirea unui cuantum al cheltuielilor care să nu zădărnicească punerea în aplicare efectivă a dispozițiilor directivei; |
| --- | --- |

26.

în ceea ce privește costurile reîntregirii familiei ce revin solicitantului, semnalează riscul ca majorarea artificială a costurilor administrative să fie utilizată de anumite state ca instrument de limitare, în mod arbitrar, a intrărilor, ceea ce contravine clar principiului proporționalității, care reclamă mijloace pe măsura scopului: scopul însă nu este de a împiedica, ci de a favoriza exercitarea dreptului în cauză; prin urmare, ar fi de dorit să se solicite statelor membre stabilirea unui cuantum al cheltuielilor care să nu zădărnicească punerea în aplicare efectivă a dispozițiilor directivei;

| 27. | consideră că trebuie să se recomande respectarea de către statele membre a termenului-limită pentru luarea unei decizii privind cererea de reîntregire a familiei, impus de directivă; orice procedură de derogare stabilită de un stat membru, care vizează prelungirea fără justificare a acestui termen, constituie o piedică în calea punerii în aplicare pe deplin a directivei; |
| --- | --- |

27.

consideră că trebuie să se recomande respectarea de către statele membre a termenului-limită pentru luarea unei decizii privind cererea de reîntregire a familiei, impus de directivă; orice procedură de derogare stabilită de un stat membru, care vizează prelungirea fără justificare a acestui termen, constituie o piedică în calea punerii în aplicare pe deplin a directivei;

Respectarea clauzelor orizontale

| 28. | în ceea ce privește dificultățile invocate în legătură cu cele două clauze orizontale obligatorii prevăzute de directivă, speră ca toate instrumentele și măsurile prevăzute de tratate, menite să asigure deplina respectare a dreptului UE de către statele membre, să fie adoptate de Comisia Europeană. |
| --- | --- |

28.

în ceea ce privește dificultățile invocate în legătură cu cele două clauze orizontale obligatorii prevăzute de directivă, speră ca toate instrumentele și măsurile prevăzute de tratate, menite să asigure deplina respectare a dreptului UE de către statele membre, să fie adoptate de Comisia Europeană.

III.   CONSIDERAȚII FINALE

| 29. | Comitetul solicită o mai mare implicare a nivelului local în guvernanța pe mai multe niveluri, condiție sine qua non a unei politici coerente în domeniul imigrării, care să respecte drepturile fundamentale și să fie în măsură să promoveze atât bunăstarea societăților-gazdă, cât și cea a imigranților. În multe regiuni și comunități din Europa s-au înregistrate experiențe exemplare de integrare și, grație experienței de teren a instituțiilor locale, s-au clarificate cu succes nu puține ambiguități de interpretare concretă a directivei în legislațiile naționale. CoR subliniază necesitatea culegerii cât mai multor informații în acest domeniu și se oferă să coopereze pe deplin cu statele membre și instituțiile europene în activitatea de culegere și difuzare a informației și a bunelor practici, acolo unde aceste date sunt disponibile la nivel local sau regional. |
| --- | --- |

29.

Comitetul solicită o mai mare implicare a nivelului local în guvernanța pe mai multe niveluri, condiție sine qua non a unei politici coerente în domeniul imigrării, care să respecte drepturile fundamentale și să fie în măsură să promoveze atât bunăstarea societăților-gazdă, cât și cea a imigranților. În multe regiuni și comunități din Europa s-au înregistrate experiențe exemplare de integrare și, grație experienței de teren a instituțiilor locale, s-au clarificate cu succes nu puține ambiguități de interpretare concretă a directivei în legislațiile naționale. CoR subliniază necesitatea culegerii cât mai multor informații în acest domeniu și se oferă să coopereze pe deplin cu statele membre și instituțiile europene în activitatea de culegere și difuzare a informației și a bunelor practici, acolo unde aceste date sunt disponibile la nivel local sau regional.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/11

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Revizuirea politicii UE privind calitatea aerului și emisiile

2012/C 225/03

COMITETUL REGIUNILOR

| — | constată că tendința de încetinire a procesului de îmbunătățire a calității aerului reprezintă în mare măsură consecința lipsei de ambiție a politicii UE de reducere la sursă și a insuficienței măsurilor de la nivel național. O mare parte a sarcinilor și responsabilității rezolvării acestor probleme a fost încredințată autorităților locale și regionale. Este necesară o abordare pe mai multe niveluri, în care fiecare nivel de guvernare (cel european, cel național, cel regional și cel local) își asumă propriile responsabilități și adoptă măsurile care pot și trebuie adoptate la respectivul nivel; |
| --- | --- |

—

constată că tendința de încetinire a procesului de îmbunătățire a calității aerului reprezintă în mare măsură consecința lipsei de ambiție a politicii UE de reducere la sursă și a insuficienței măsurilor de la nivel național. O mare parte a sarcinilor și responsabilității rezolvării acestor probleme a fost încredințată autorităților locale și regionale. Este necesară o abordare pe mai multe niveluri, în care fiecare nivel de guvernare (cel european, cel național, cel regional și cel local) își asumă propriile responsabilități și adoptă măsurile care pot și trebuie adoptate la respectivul nivel;

| — | insistă cu privire la necesitatea de a integra politicile cu privire la imisii cu cele privind emisiile. Este esențial să se ajungă la un nivel de exigență și la calendare sincronizate pentru o politică a UE în materie de limitare la sursă în cadrul etapei de elaborare de politici; |
| --- | --- |

—

insistă cu privire la necesitatea de a integra politicile cu privire la imisii cu cele privind emisiile. Este esențial să se ajungă la un nivel de exigență și la calendare sincronizate pentru o politică a UE în materie de limitare la sursă în cadrul etapei de elaborare de politici;

| — | recomandă consolidarea politicilor UE privind emisiile; în mod special se recomandă o revizuire a directivei privind plafoanele naționale de emisie suficient de ambițioasă pentru a reduce nivelul concentrațiilor de fond. Normele UE pentru autovehicule în ceea ce privește NO2/NOx și particulele fine, precum și valorile-limită ale altor surse mobile trebuie înăsprite. Diferențele dintre normele UE privind emisiile autovehiculelor și nivelul real al acestor emisii trebuie reduse. Emisiile produse de transportul naval și aerian, dar și emisiile de amoniac cauzate de sectorul agricol trebuie, de asemenea, reduse; |
| --- | --- |

—

recomandă consolidarea politicilor UE privind emisiile; în mod special se recomandă o revizuire a directivei privind plafoanele naționale de emisie suficient de ambițioasă pentru a reduce nivelul concentrațiilor de fond. Normele UE pentru autovehicule în ceea ce privește NO2/NOx și particulele fine, precum și valorile-limită ale altor surse mobile trebuie înăsprite. Diferențele dintre normele UE privind emisiile autovehiculelor și nivelul real al acestor emisii trebuie reduse. Emisiile produse de transportul naval și aerian, dar și emisiile de amoniac cauzate de sectorul agricol trebuie, de asemenea, reduse;

| — | recomandă ca revizuirea directivelor privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE) să ducă în special la o reducere a numărului de substanțe precum și a valorilor-țintă și a valorilor-limită, printr-o concentrare asupra substanțelor cu cel mai mare potențial poluant și asupra unor indicatori care să redea cel mai bine aspectele privind sănătatea; se întreabă dacă concentrațiile de particule și carbonul elementar sau negrul de fum nu ar constitui indicatori mai adecvați, și în ce formă acestea ar putea fi mai bine integrate în directivă; propune să se analizeze utilizarea valorii-limită a mediei anuale pentru PM10 pe baza mediilor multianuale ale concentrațiilor și recomandă extinderea posibilităților de derogare suplimentară pentru reducerea nivelurilor de NO2 în anumite condiții și impunerea unor reguli mai clare privind amplasarea stațiilor de monitorizare pentru a garanta astfel comparabilitatea valorilor măsurate. |
| --- | --- |

—

recomandă ca revizuirea directivelor privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE) să ducă în special la o reducere a numărului de substanțe precum și a valorilor-țintă și a valorilor-limită, printr-o concentrare asupra substanțelor cu cel mai mare potențial poluant și asupra unor indicatori care să redea cel mai bine aspectele privind sănătatea; se întreabă dacă concentrațiile de particule și carbonul elementar sau negrul de fum nu ar constitui indicatori mai adecvați, și în ce formă acestea ar putea fi mai bine integrate în directivă; propune să se analizeze utilizarea valorii-limită a mediei anuale pentru PM10 pe baza mediilor multianuale ale concentrațiilor și recomandă extinderea posibilităților de derogare suplimentară pentru reducerea nivelurilor de NO2 în anumite condiții și impunerea unor reguli mai clare privind amplasarea stațiilor de monitorizare pentru a garanta astfel comparabilitatea valorilor măsurate.

| Raportor | dl Cor LAMERS (NL-PPE), primarul comunei Houten |
| --- | --- |
| Document de referință | Scrisoarea vicepreședintelui Comisiei Europene din 19 iulie 2011 |

Raportor

dl Cor LAMERS (NL-PPE), primarul comunei Houten

Document de referință

Scrisoarea vicepreședintelui Comisiei Europene din 19 iulie 2011

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   
  Observații generale

| 1. | este la curent cu dorința Comisiei Europene de a prezenta în 2013 o revizuire completă a politicii europene în materie de calitate a aerului, cu noi obiective pe termen lung pentru perioada de după 2020; Comisia preconizează revizuirea foarte extinsă a următoarelor domenii:






  — | Strategia tematică privind poluarea atmosferică [COM(2005) 446 final]; |
| --- | --- | --- |

1.

este la curent cu dorința Comisiei Europene de a prezenta în 2013 o revizuire completă a politicii europene în materie de calitate a aerului, cu noi obiective pe termen lung pentru perioada de după 2020; Comisia preconizează revizuirea foarte extinsă a următoarelor domenii:

—

Strategia tematică privind poluarea atmosferică [COM(2005) 446 final];

| — | consolidarea politicii UE privind sursele de emisii; |
| --- | --- |

—

consolidarea politicii UE privind sursele de emisii;

| — | fuziunea următoarelor directive:






  — | versiunea revizuită a directivelor privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (Directiva 2008/50/CE și Directiva 2004/107/CE); |
| --- | --- | --- |

—

fuziunea următoarelor directive:

—

versiunea revizuită a directivelor privind calitatea aerului înconjurător și un aer mai curat pentru Europa (Directiva 2008/50/CE și Directiva 2004/107/CE);

| — | versiunea revizuită a Directivei privind plafoanele naționale de emisie (Directiva 2001/81/CE); |
| --- | --- |

—

versiunea revizuită a Directivei privind plafoanele naționale de emisie (Directiva 2001/81/CE);

| 2. | apreciază solicitarea Comisiei de a elabora avizul prospectiv privind viitorul politicii UE în domeniul calității aerului; |
| --- | --- |

2.

apreciază solicitarea Comisiei de a elabora avizul prospectiv privind viitorul politicii UE în domeniul calității aerului;

| 3. | subliniază că în prezentul aviz (1) – dat fiind că este vorba de un aviz prospectiv elaborat în faza de expertiză a procesului decizional european – sunt abordate atât aspecte administrative/politice, cât și aspecte tehnice (recomandări privind legislația și procedurile); |
| --- | --- |

3.

subliniază că în prezentul aviz (1) – dat fiind că este vorba de un aviz prospectiv elaborat în faza de expertiză a procesului decizional european – sunt abordate atât aspecte administrative/politice, cât și aspecte tehnice (recomandări privind legislația și procedurile);

| 4. | constată că, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, calitatea aerului influențează viața cotidiană și sănătatea cetățenilor. Sănătatea publică și protecția mediului trebuie să se afle în centrul eforturilor de îmbunătățire a calității aerului. În același timp, trebuie căutat echilibrul între dezvoltarea economică și combaterea poluării atmosferice. Îmbunătățirea protecției mediului și a sănătății publice ar putea contribui, de asemenea, la stimularea economiei și ar putea reduce costurile economice ale efectelor negative și daunelor pentru sănătate; |
| --- | --- |

4.

constată că, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale, calitatea aerului influențează viața cotidiană și sănătatea cetățenilor. Sănătatea publică și protecția mediului trebuie să se afle în centrul eforturilor de îmbunătățire a calității aerului. În același timp, trebuie căutat echilibrul între dezvoltarea economică și combaterea poluării atmosferice. Îmbunătățirea protecției mediului și a sănătății publice ar putea contribui, de asemenea, la stimularea economiei și ar putea reduce costurile economice ale efectelor negative și daunelor pentru sănătate;

| 5. | salută îmbunătățirea considerabilă a calității aerului în Europa, datorită efectelor conjugate ale măsurilor politice luate la nivelul UE și la cel al statelor membre (la nivel național, regional și local). În ultimele două decenii, s-a constatat o tendință de îmbunătățire, însă Comitetul este preocupat de recenta inflexiune a curbei ascendente; |
| --- | --- |

5.

salută îmbunătățirea considerabilă a calității aerului în Europa, datorită efectelor conjugate ale măsurilor politice luate la nivelul UE și la cel al statelor membre (la nivel național, regional și local). În ultimele două decenii, s-a constatat o tendință de îmbunătățire, însă Comitetul este preocupat de recenta inflexiune a curbei ascendente;

| 6. | recunoaște că poluarea atmosferică generează cele mai mari probleme și puncte nevralgice în aglomerațiile urbane. În ciuda tuturor măsurilor locale și regionale, multe orașe europene nu reușesc să se conformeze valorilor-limită pentru PM10, PM2,5 și NO2, astfel încât o mare parte din populația Europei locuiește în zone cu concentrații dăunătoare de poluanți atmosferici; |
| --- | --- |

6.

recunoaște că poluarea atmosferică generează cele mai mari probleme și puncte nevralgice în aglomerațiile urbane. În ciuda tuturor măsurilor locale și regionale, multe orașe europene nu reușesc să se conformeze valorilor-limită pentru PM10, PM2,5 și NO2, astfel încât o mare parte din populația Europei locuiește în zone cu concentrații dăunătoare de poluanți atmosferici;

| 7. | constată de altfel că zonele rurale și periurbane sunt și ele afectate de poluarea atmosferică, iar consecințele asupra mediului, culturilor și habitatelor naturale sunt departe de a fi neînsemnate; |
| --- | --- |

7.

constată de altfel că zonele rurale și periurbane sunt și ele afectate de poluarea atmosferică, iar consecințele asupra mediului, culturilor și habitatelor naturale sunt departe de a fi neînsemnate;

| 8. | menționează că trebuie redusă poluarea atmosferică, asigurându-se totodată o funcționare adecvată a orașelor noastre pe plan social și economic. Transportul motorizat individual și cel de mărfuri (bazat în principal pe motorină și benzină), în cele mai multe state membre, una dintre principalele cauze directe ale problemelor pe care le ridică poluarea atmosferică cu NO2, fiind indispensabil să se acționeze asupra acestei surse în mod mai eficient, atât în ce privește normele de emisie, cât și gestionarea traficului; |
| --- | --- |

8.

menționează că trebuie redusă poluarea atmosferică, asigurându-se totodată o funcționare adecvată a orașelor noastre pe plan social și economic. Transportul motorizat individual și cel de mărfuri (bazat în principal pe motorină și benzină), în cele mai multe state membre, una dintre principalele cauze directe ale problemelor pe care le ridică poluarea atmosferică cu NO2, fiind indispensabil să se acționeze asupra acestei surse în mod mai eficient, atât în ce privește normele de emisie, cât și gestionarea traficului;

| 9. | consideră că tema centrală a revizuirii politicii UE privind calitatea aerului trebuie să privească modul în care legislația UE poate determina îmbunătățirea calității aerului (cu alte cuvinte cu ce tip de legislație și cu ce fel de măsuri). Pentru aceasta, sunt importante cel puțin următoarele aspecte: guvernanța pe mai multe niveluri, abordarea integrată și implementarea efectivă a reglementărilor UE în orașele europene. Trebuie acordată prioritate aplicabilității directivei UE și problemelor întâmpinate în aplicarea acesteia în orașe și regiuni; |
| --- | --- |

9.

consideră că tema centrală a revizuirii politicii UE privind calitatea aerului trebuie să privească modul în care legislația UE poate determina îmbunătățirea calității aerului (cu alte cuvinte cu ce tip de legislație și cu ce fel de măsuri). Pentru aceasta, sunt importante cel puțin următoarele aspecte: guvernanța pe mai multe niveluri, abordarea integrată și implementarea efectivă a reglementărilor UE în orașele europene. Trebuie acordată prioritate aplicabilității directivei UE și problemelor întâmpinate în aplicarea acesteia în orașe și regiuni;

| 10. | afirmă că guvernanța trebuie să fie un element important al punerii în practică a noii legislații europene privind calitatea aerului. Poluarea atmosferică are dimensiuni transfrontaliere și naționale și necesită, prin urmare, luarea de măsuri la toate nivelurile de guvernare (european, național, regional și local). Comitetul recomandă o abordare pe mai multe niveluri, în cadrul căreia fiecare nivel de guvernare ia acele măsuri și își asumă acele responsabilități care pot și trebuie să fie asumate în mod optim la acel nivel; |
| --- | --- |

10.

afirmă că guvernanța trebuie să fie un element important al punerii în practică a noii legislații europene privind calitatea aerului. Poluarea atmosferică are dimensiuni transfrontaliere și naționale și necesită, prin urmare, luarea de măsuri la toate nivelurile de guvernare (european, național, regional și local). Comitetul recomandă o abordare pe mai multe niveluri, în cadrul căreia fiecare nivel de guvernare ia acele măsuri și își asumă acele responsabilități care pot și trebuie să fie asumate în mod optim la acel nivel;

| 11. | subliniază necesitatea abordării globale în elaborarea noilor reglementări UE. Poluarea trebuie prevenită pe cât posibil. Identificarea cauzelor poluării și reducerea emisiilor la sursă sunt esențiale, fiind necesară o abordare cât mai eficientă din punct de vedere economic, cu efecte minime asupra mediului; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea abordării globale în elaborarea noilor reglementări UE. Poluarea trebuie prevenită pe cât posibil. Identificarea cauzelor poluării și reducerea emisiilor la sursă sunt esențiale, fiind necesară o abordare cât mai eficientă din punct de vedere economic, cu efecte minime asupra mediului;

| 12. | afirmă că îmbunătățirea sănătății publice presupune o politică a UE ambițioasă în materie de calitate a aerului. O politică europeană privind imisiile, cu valori-limită pentru substanțele poluante, nu este însă posibilă în absența unei politici eficiente în materie de emisii, bazată pe reducerea la sursă, la nivelul întregii Europe. Nivelul exigențelor directivei revizuite trebuie, prin urmare, adaptat anvergurii obiectivelor urmărite prin plafoanele naționale de emisie și prin politica europeană în materie de emisii (de eliminare la sursă). În acest context, Comitetul consideră că o fuzionare a directivelor privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE) cu versiunea revizuită a Directivei privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (2001/81/CE) ar favoriza armonizarea diferitelor niveluri de exigență; |
| --- | --- |

12.

afirmă că îmbunătățirea sănătății publice presupune o politică a UE ambițioasă în materie de calitate a aerului. O politică europeană privind imisiile, cu valori-limită pentru substanțele poluante, nu este însă posibilă în absența unei politici eficiente în materie de emisii, bazată pe reducerea la sursă, la nivelul întregii Europe. Nivelul exigențelor directivei revizuite trebuie, prin urmare, adaptat anvergurii obiectivelor urmărite prin plafoanele naționale de emisie și prin politica europeană în materie de emisii (de eliminare la sursă). În acest context, Comitetul consideră că o fuzionare a directivelor privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE) cu versiunea revizuită a Directivei privind plafoanele naționale de emisie pentru anumiți poluanți atmosferici (2001/81/CE) ar favoriza armonizarea diferitelor niveluri de exigență;

B.   
  Strategia tematică privind poluarea atmosferică și implementarea sa în statele membre

Strategia tematică

| 13. | consideră că strategia tematică privind poluarea atmosferică a contribuit la reducerea expunerii cetățenilor la poluanții atmosferici și la îmbunătățirea mediului; |
| --- | --- |

13.

consideră că strategia tematică privind poluarea atmosferică a contribuit la reducerea expunerii cetățenilor la poluanții atmosferici și la îmbunătățirea mediului;

| 14. | regretă că nu toate măsurile de reducere la sursă anunțate în strategia tematică au fost puse efectiv în aplicare. Principalele măsuri UE de reducere la sursă care lipsesc sunt următoarele:






  — | dezvoltarea unei abordări integrate a ciclului azotului; |
| --- | --- | --- |

14.

regretă că nu toate măsurile de reducere la sursă anunțate în strategia tematică au fost puse efectiv în aplicare. Principalele măsuri UE de reducere la sursă care lipsesc sunt următoarele:

—

dezvoltarea unei abordări integrate a ciclului azotului;

| — | revizuirea Directivei privind plafoanele naționale de emisii (2001/81/CE, PNE), importantă pentru combaterea concentrațiilor de fond, dar – din păcate – amânată în repetate rânduri; |
| --- | --- |

—

revizuirea Directivei privind plafoanele naționale de emisii (2001/81/CE, PNE), importantă pentru combaterea concentrațiilor de fond, dar – din păcate – amânată în repetate rânduri;

Punerea în aplicare la nivel local și regional

| 15. | evidențiază numeroasele eforturi depuse de comune și regiuni pentru îmbunătățirea calității aerului, prin măsuri precum:






  — | promovarea unor forme de transport mai durabile, de exemplu un transport în comun mai eficient și mai atractiv, piste pentru biciclete, restricții de acces pentru automobile și/sau camioane (cu grad ridicat de poluare) prin crearea de zone ecologice, promovarea autovehiculelor mai puțin poluante prin acordarea unui acces preferențial și/sau politica privind staționarea; |
| --- | --- | --- |

15.

evidențiază numeroasele eforturi depuse de comune și regiuni pentru îmbunătățirea calității aerului, prin măsuri precum:

—

promovarea unor forme de transport mai durabile, de exemplu un transport în comun mai eficient și mai atractiv, piste pentru biciclete, restricții de acces pentru automobile și/sau camioane (cu grad ridicat de poluare) prin crearea de zone ecologice, promovarea autovehiculelor mai puțin poluante prin acordarea unui acces preferențial și/sau politica privind staționarea;

| — | îmbunătățirea managementului în transporturi, printr-o fluidizare a traficului prin limitări de viteză și dezvoltarea unor concepte logistice inovatoare pentru bunurile transportate de furnizori spre centrele orașelor; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea managementului în transporturi, printr-o fluidizare a traficului prin limitări de viteză și dezvoltarea unor concepte logistice inovatoare pentru bunurile transportate de furnizori spre centrele orașelor;

| — | prevenirea resuspensiei particulelor de praf prin ameliorarea suprafețelor de drum și interzicerea pneurilor cu crampoane pe străzile din centrul orașelor; |
| --- | --- |

—

prevenirea resuspensiei particulelor de praf prin ameliorarea suprafețelor de drum și interzicerea pneurilor cu crampoane pe străzile din centrul orașelor;

| — | politica de infrastructură și construcții, cum ar fi ordonanțe locale privind încălzirea (dacă legislația națională le permite), reducerea emisiilor cauzate de încălzirea clădirilor, promovarea sistemelor de termoficare urbană, modernizarea instalațiilor de încălzire, mărirea spațiului dintre carosabil și locuințe, extinderea spațiilor verzi. Cu privire la acest ultim punct trebuie spus că spațiile verzi de-a lungul șoselelor și acostamentelor (izolație vegetală) nu sunt eficiente. Numai spațiile verzi de o anumită mărime, cum ar fi parcurile și pădurile, au o valoare adăugată cuantificabilă; |
| --- | --- |

—

politica de infrastructură și construcții, cum ar fi ordonanțe locale privind încălzirea (dacă legislația națională le permite), reducerea emisiilor cauzate de încălzirea clădirilor, promovarea sistemelor de termoficare urbană, modernizarea instalațiilor de încălzire, mărirea spațiului dintre carosabil și locuințe, extinderea spațiilor verzi. Cu privire la acest ultim punct trebuie spus că spațiile verzi de-a lungul șoselelor și acostamentelor (izolație vegetală) nu sunt eficiente. Numai spațiile verzi de o anumită mărime, cum ar fi parcurile și pădurile, au o valoare adăugată cuantificabilă;

| 16. | constată că politica europeană ar trebui să fie orientată în continuare la toate nivelurile și într-o măsură mai mare spre o reducere a volumului și un transfer geografic și sectorial al transportului rutier motorizat individual și de mărfuri. Trebuie însă subliniat faptul că respectarea valorilor-limită pentru PM10, PM2,5 și NO2 nu poate fi garantată doar prin luarea unor asemenea măsuri. Principalele cauze sunt, în acest caz, cele trei tipuri de obstacole: influența redusă, posibilități reduse și marje de manevră restrânse (cf. punctele 17, 19 și 22); |
| --- | --- |

16.

constată că politica europeană ar trebui să fie orientată în continuare la toate nivelurile și într-o măsură mai mare spre o reducere a volumului și un transfer geografic și sectorial al transportului rutier motorizat individual și de mărfuri. Trebuie însă subliniat faptul că respectarea valorilor-limită pentru PM10, PM2,5 și NO2 nu poate fi garantată doar prin luarea unor asemenea măsuri. Principalele cauze sunt, în acest caz, cele trei tipuri de obstacole: influența redusă, posibilități reduse și marje de manevră restrânse (cf. punctele 17, 19 și 22);

| 17. | consideră că diversele autorități locale și regionale au o influență limitată din punct de vedere geografic în ceea ce privește îmbunătățirea calității aerului din propria regiune (prima categorie de obstacole). Politica locală și regională se concentrează pe diminuarea emisiilor provenite din sursele locale, în condițiile în care în special concentrațiile de particule fine PM10, PM2,5 și concentrațiile de ozon de la nivel local provin tocmai din emisii transfrontaliere și/sau supraregionale; |
| --- | --- |

17.

consideră că diversele autorități locale și regionale au o influență limitată din punct de vedere geografic în ceea ce privește îmbunătățirea calității aerului din propria regiune (prima categorie de obstacole). Politica locală și regională se concentrează pe diminuarea emisiilor provenite din sursele locale, în condițiile în care în special concentrațiile de particule fine PM10, PM2,5 și concentrațiile de ozon de la nivel local provin tocmai din emisii transfrontaliere și/sau supraregionale;

| 18. | constată că concentrațiile de fond ridicate de poluanți atmosferici și transpunerea și revizuirea deseori insuficiente ale Directivei privind plafoanele naționale de emisie (Directiva 2001/81/CE) pot reduce considerabil șansele de reușită ale măsurilor luate de autoritățile locale și regionale în eforturile de a se conforma cerințelor UE privind calitatea aerului. Toate emisiile cumulate (la nivel local, regional, național și internațional) formează așa-numitele concentrații de fond. Aceste concentrații de fond pot fi atât de ridicate, încât o creștere nesemnificativă a poluării la nivel local poate cauza atingerea sau depășirea valorilor-limită. Desigur că în aceste cazuri, orașele și regiunile afectate dispun numai de o capacitate limitată de influență; |
| --- | --- |

18.

constată că concentrațiile de fond ridicate de poluanți atmosferici și transpunerea și revizuirea deseori insuficiente ale Directivei privind plafoanele naționale de emisie (Directiva 2001/81/CE) pot reduce considerabil șansele de reușită ale măsurilor luate de autoritățile locale și regionale în eforturile de a se conforma cerințelor UE privind calitatea aerului. Toate emisiile cumulate (la nivel local, regional, național și internațional) formează așa-numitele concentrații de fond. Aceste concentrații de fond pot fi atât de ridicate, încât o creștere nesemnificativă a poluării la nivel local poate cauza atingerea sau depășirea valorilor-limită. Desigur că în aceste cazuri, orașele și regiunile afectate dispun numai de o capacitate limitată de influență;

| 19. | conchide că autoritățile locale și regionale dispun de posibilități limitate în ceea ce privește luarea de măsuri (a doua categorie de obstacole). Politica urbană se concentrează asupra mobilității, amenajării teritoriului și măsurilor specifice de rezolvare a așa-numitelor puncte nevralgice. Autoritățile descentralizate nu pot lua aproape nicio măsură eficientă bazată pe caracteristicile sursei; |
| --- | --- |

19.

conchide că autoritățile locale și regionale dispun de posibilități limitate în ceea ce privește luarea de măsuri (a doua categorie de obstacole). Politica urbană se concentrează asupra mobilității, amenajării teritoriului și măsurilor specifice de rezolvare a așa-numitelor puncte nevralgice. Autoritățile descentralizate nu pot lua aproape nicio măsură eficientă bazată pe caracteristicile sursei;

| 20. | subliniază faptul că, la elaborarea propriilor politici privind calitatea aerului, autoritățile locale și regionale au anticipat beneficiile care ar decurge din adoptarea măsurilor la sursă la nivelul UE. Trebuie conchis însă a posteriori că o politică la sursă prea puțin ambițioasă – care, în plus, nu a avut întotdeauna efectul scontat asupra drumurilor europene (cf. partea D) – este unul din principalii factori responsabili de depășirea valorilor-limită la nivel local și regional; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că, la elaborarea propriilor politici privind calitatea aerului, autoritățile locale și regionale au anticipat beneficiile care ar decurge din adoptarea măsurilor la sursă la nivelul UE. Trebuie conchis însă a posteriori că o politică la sursă prea puțin ambițioasă – care, în plus, nu a avut întotdeauna efectul scontat asupra drumurilor europene (cf. partea D) – este unul din principalii factori responsabili de depășirea valorilor-limită la nivel local și regional;

| 21. | constată că diminuarea radicală a concentrațiilor locale prin luarea unor măsuri exclusiv locale poate avea repercusiuni semnificative asupra vieții de zi cu zi și ar antrena costuri considerabile. Acestea necesită resurse financiare de care autoritățile locale și regionale adesea nu dispun, și pentru care nu dețin competențele necesare în toate statele membre. În plus, o politică internațională și europeană de reducere a emisiilor la sursă prezintă un raport cost-eficacitate mult mai bun; |
| --- | --- |

21.

constată că diminuarea radicală a concentrațiilor locale prin luarea unor măsuri exclusiv locale poate avea repercusiuni semnificative asupra vieții de zi cu zi și ar antrena costuri considerabile. Acestea necesită resurse financiare de care autoritățile locale și regionale adesea nu dispun, și pentru care nu dețin competențele necesare în toate statele membre. În plus, o politică internațională și europeană de reducere a emisiilor la sursă prezintă un raport cost-eficacitate mult mai bun;

| 22. | constată că autoritățile locale și regionale au competențe reduse (a treia categorie de obstacole) și că, din păcate, în numeroase state membre măsurile de sprijin la nivel național lipsesc sau sunt insuficiente, ceea ce constituie un motiv în plus de descurajare pentru aceste autorități. De exemplu, nu toate statele membre au elaborat un plan național privind calitatea aerului. În cele mai multe cazuri, nu se alege o abordare integrată a calității aerului care să fie obligatorie pentru toate nivelurile administrative. Există și cazuri în care autoritățile naționale descurajează sau chiar împiedică autoritățile locale și regionale să ia măsuri suplimentare sau mai severe. În anumite state membre, autoritățile locale nu au competențe în stabilirea unor zone cu emisii reduse, aceste competențe fiind rezervate autorităților naționale. Și normele pieței interne din UE formează un obstacol pentru opțiunile strategice ale autorităților locale și regionale. Libera circulație a mărfurilor și persoanelor este în cele din urmă împiedicată de introducerea unor zone ecologice întinse (de exemplu, cele regionale) și închiderea unor drumuri și poduri. Din același motiv, interzicerea la nivel național a vehiculelor poluante este imposibilă; |
| --- | --- |

22.

constată că autoritățile locale și regionale au competențe reduse (a treia categorie de obstacole) și că, din păcate, în numeroase state membre măsurile de sprijin la nivel național lipsesc sau sunt insuficiente, ceea ce constituie un motiv în plus de descurajare pentru aceste autorități. De exemplu, nu toate statele membre au elaborat un plan național privind calitatea aerului. În cele mai multe cazuri, nu se alege o abordare integrată a calității aerului care să fie obligatorie pentru toate nivelurile administrative. Există și cazuri în care autoritățile naționale descurajează sau chiar împiedică autoritățile locale și regionale să ia măsuri suplimentare sau mai severe. În anumite state membre, autoritățile locale nu au competențe în stabilirea unor zone cu emisii reduse, aceste competențe fiind rezervate autorităților naționale. Și normele pieței interne din UE formează un obstacol pentru opțiunile strategice ale autorităților locale și regionale. Libera circulație a mărfurilor și persoanelor este în cele din urmă împiedicată de introducerea unor zone ecologice întinse (de exemplu, cele regionale) și închiderea unor drumuri și poduri. Din același motiv, interzicerea la nivel național a vehiculelor poluante este imposibilă;

| 23. | observă că diferite state membre pregătesc legislații naționale care permit transferarea pe umerii autorităților locale și regionale a sancțiunilor financiare datorate scrisorilor de punere în întârziere ale UE. Autoritățile descentralizate trebuie să respecte valorile-limită cu posibilitățile și mijloacele limitate de care dispun. Autoritățile europene și naționale dispun de posibilități și mijloace mult mai extinse și mai eficiente. Ca atare, în cazul în care valorile-limită nu sunt respectate, cele care trebuie să răspundă pentru plata amenzilor sunt statele membre. Comitetul consideră injust orice transfer de sancțiuni financiare în seama autorităților locale și regionale, opunându-se acestui procedeu; |
| --- | --- |

23.

observă că diferite state membre pregătesc legislații naționale care permit transferarea pe umerii autorităților locale și regionale a sancțiunilor financiare datorate scrisorilor de punere în întârziere ale UE. Autoritățile descentralizate trebuie să respecte valorile-limită cu posibilitățile și mijloacele limitate de care dispun. Autoritățile europene și naționale dispun de posibilități și mijloace mult mai extinse și mai eficiente. Ca atare, în cazul în care valorile-limită nu sunt respectate, cele care trebuie să răspundă pentru plata amenzilor sunt statele membre. Comitetul consideră injust orice transfer de sancțiuni financiare în seama autorităților locale și regionale, opunându-se acestui procedeu;

Abordarea guvernanței pe mai multe niveluri

| 24. | conchide că tendința de încetinire a procesului de îmbunătățire a calității aerului reprezintă în mare măsură consecința lipsei de ambiție a politicii UE de reducere la sursă și a insuficienței măsurilor de la nivel național. Sarcinile și responsabilitățile autorităților locale și regionale în legătură cu rezolvarea problemelor sunt apăsătoare; |
| --- | --- |

24.

conchide că tendința de încetinire a procesului de îmbunătățire a calității aerului reprezintă în mare măsură consecința lipsei de ambiție a politicii UE de reducere la sursă și a insuficienței măsurilor de la nivel național. Sarcinile și responsabilitățile autorităților locale și regionale în legătură cu rezolvarea problemelor sunt apăsătoare;

| 25. | constată, de asemenea, că în materie de combatere a poluării aerului nu există o coordonare suficientă între statele membre. Astfel, pragurile de informare și cele de alertă nu sunt identice nici măcar în țări vecine, schimbul de informații în timp real între statele membre în situațiile de poluare intensă nu se face în mod organizat, iar planurile de acțiune nu sunt coordonate între ele în marile zone de poluare comune mai multor state; |
| --- | --- |

25.

constată, de asemenea, că în materie de combatere a poluării aerului nu există o coordonare suficientă între statele membre. Astfel, pragurile de informare și cele de alertă nu sunt identice nici măcar în țări vecine, schimbul de informații în timp real între statele membre în situațiile de poluare intensă nu se face în mod organizat, iar planurile de acțiune nu sunt coordonate între ele în marile zone de poluare comune mai multor state;

| 26. | subliniază că problemele care afectează calitatea aerului nu pot fi rezolvate de către un singur nivel administrativ, iar politica UE nu poate fi pusă în execuție în cadrul unui singur nivel administrativ. Este necesară o abordare pe mai multe niveluri, în care fiecare nivel de guvernare (cel european, cel național, cel regional și cel local) își asumă propriile responsabilități și adoptă măsurile care pot și trebuie adoptate la respectivul nivel; |
| --- | --- |

26.

subliniază că problemele care afectează calitatea aerului nu pot fi rezolvate de către un singur nivel administrativ, iar politica UE nu poate fi pusă în execuție în cadrul unui singur nivel administrativ. Este necesară o abordare pe mai multe niveluri, în care fiecare nivel de guvernare (cel european, cel național, cel regional și cel local) își asumă propriile responsabilități și adoptă măsurile care pot și trebuie adoptate la respectivul nivel;

| 27. | menționează că autoritățile locale și regionale depind parțial de măsurile de reducere la sursă la nivel național și internațional care, prin reducerea emisiilor, contribuie la diminuarea semnificativă a concentrațiilor de fond. Pe baza acestor măsuri, autoritățile locale și regionale își pot reformula propriile politici în acest domeniu, de exemplu prin înăsprirea condițiilor de acces la zonele ecologice; |
| --- | --- |

27.

menționează că autoritățile locale și regionale depind parțial de măsurile de reducere la sursă la nivel național și internațional care, prin reducerea emisiilor, contribuie la diminuarea semnificativă a concentrațiilor de fond. Pe baza acestor măsuri, autoritățile locale și regionale își pot reformula propriile politici în acest domeniu, de exemplu prin înăsprirea condițiilor de acces la zonele ecologice;

| 28. | consideră că implementarea legislației privind calitatea aerului nu este doar o problemă de implementare juridică (de transpunere în legislația națională). Dacă structura instituțională internă a statului membru o permite, Comitetul recomandă elaborarea unor planuri naționale și/sau federale privind calitatea aerului și/sau programe de reducere cu o abordare integrată și coordonată, care să țină seama de aspectele transnaționale ale fenomenului care trebuie combătut. Comitetul susține o abordare pe mai multe niveluri și atrage atenția asupra creării unor echipe interadministrative în statele membre, în cadrul cărora experți de la diverse niveluri administrative elaborează în comun planuri și programe naționale (2). Această măsură favorizează coerența și sinergia între măsurile naționale, regionale și locale; |
| --- | --- |

28.

consideră că implementarea legislației privind calitatea aerului nu este doar o problemă de implementare juridică (de transpunere în legislația națională). Dacă structura instituțională internă a statului membru o permite, Comitetul recomandă elaborarea unor planuri naționale și/sau federale privind calitatea aerului și/sau programe de reducere cu o abordare integrată și coordonată, care să țină seama de aspectele transnaționale ale fenomenului care trebuie combătut. Comitetul susține o abordare pe mai multe niveluri și atrage atenția asupra creării unor echipe interadministrative în statele membre, în cadrul cărora experți de la diverse niveluri administrative elaborează în comun planuri și programe naționale (2). Această măsură favorizează coerența și sinergia între măsurile naționale, regionale și locale;

| 29. | apreciază eforturile Comisiei Europene care urmăresc să atragă atenția asupra celor mai bune practici ale autorităților locale și regionale și solicită continuarea acestei politici; |
| --- | --- |

29.

apreciază eforturile Comisiei Europene care urmăresc să atragă atenția asupra celor mai bune practici ale autorităților locale și regionale și solicită continuarea acestei politici;

| 30. | semnalează importanța coerenței și sinergiei cu evoluțiile de pe plan internațional și subliniază că stabilirea unui prag de emisii în cadrul revizuirii Protocolului de la Göteborg trebuie să fie o completare necesară la revizuirea Directivei UE privind pragurile naționale de emisii (2001/81/CE); |
| --- | --- |

30.

semnalează importanța coerenței și sinergiei cu evoluțiile de pe plan internațional și subliniază că stabilirea unui prag de emisii în cadrul revizuirii Protocolului de la Göteborg trebuie să fie o completare necesară la revizuirea Directivei UE privind pragurile naționale de emisii (2001/81/CE);

C.   
  Coerență și sinergie între politicile UE privind emisiile și imisiile

O abordare integrată
   (3)

| 31. | consideră că este important să se asigure coerența și sinergia între măsurile referitoare la diverșii poluanți. În acest context, este esențial să se adopte o abordare integrată a politicii UE privind calitatea aerului și a altor domenii politice precum climatul, industria, transporturile, locuințele și energia. Consolidarea caracterului durabil al politicii în domeniul transporturilor și introducerea de forme durabile de producție și de consum al energiei pot determina reducerea considerabilă a poluării aerului; |
| --- | --- |

31.

consideră că este important să se asigure coerența și sinergia între măsurile referitoare la diverșii poluanți. În acest context, este esențial să se adopte o abordare integrată a politicii UE privind calitatea aerului și a altor domenii politice precum climatul, industria, transporturile, locuințele și energia. Consolidarea caracterului durabil al politicii în domeniul transporturilor și introducerea de forme durabile de producție și de consum al energiei pot determina reducerea considerabilă a poluării aerului;

| 32. | regretă faptul că adesea lipsesc sinergiile între diferitele măsuri. Anumite măsuri cu efecte pozitive în unele domenii pot avea consecințe negative în altele. Astfel, utilizarea crescută a biomasei, precum biomotorina, în instalații de mici dimensiuni poate duce la o creștere a emisiilor de negru de fum, ceea ce reprezintă un risc pentru calitatea aerului și pentru sănătatea publică. Creșterea numărului de vehicule pe bază de motorină poate duce la o scădere a emisiilor de CO2, dar are un impact negativ asupra emisiilor de particule fine. Tehnologiile de reducere a emisiilor de particule fine pot, la rândul lor, avea un efect negativ asupra emisiilor de NO2 cauzate de vehiculele pe bază de motorină, ceea ce încetinește (și a încetinit) tendința de scădere a concentrațiilor de NO2. O integrare mai strânsă a politicilor ar trebui să prevină pe cât posibil apariția unor asemenea efecte negative. Se recomandă să se tindă spre o situație general avantajoasă pentru toate domeniile de acțiune implicate sau cel puțin să se stabilească criteriile pe baza cărora se pot decide obiectivele prioritare; |
| --- | --- |

32.

regretă faptul că adesea lipsesc sinergiile între diferitele măsuri. Anumite măsuri cu efecte pozitive în unele domenii pot avea consecințe negative în altele. Astfel, utilizarea crescută a biomasei, precum biomotorina, în instalații de mici dimensiuni poate duce la o creștere a emisiilor de negru de fum, ceea ce reprezintă un risc pentru calitatea aerului și pentru sănătatea publică. Creșterea numărului de vehicule pe bază de motorină poate duce la o scădere a emisiilor de CO2, dar are un impact negativ asupra emisiilor de particule fine. Tehnologiile de reducere a emisiilor de particule fine pot, la rândul lor, avea un efect negativ asupra emisiilor de NO2 cauzate de vehiculele pe bază de motorină, ceea ce încetinește (și a încetinit) tendința de scădere a concentrațiilor de NO2. O integrare mai strânsă a politicilor ar trebui să prevină pe cât posibil apariția unor asemenea efecte negative. Se recomandă să se tindă spre o situație general avantajoasă pentru toate domeniile de acțiune implicate sau cel puțin să se stabilească criteriile pe baza cărora se pot decide obiectivele prioritare;

| 33. | constată că politica de îmbunătățire a calității aerului ar trebui cuplată cu politica de promovare a utilizării surselor alternative de energie. Utilizarea surselor alternative de energie (precum echipamentele de utilizare a geotermiei, panourile solare etc.) ar putea contribui semnificativ la îmbunătățirea calității aerului; |
| --- | --- |

33.

constată că politica de îmbunătățire a calității aerului ar trebui cuplată cu politica de promovare a utilizării surselor alternative de energie. Utilizarea surselor alternative de energie (precum echipamentele de utilizare a geotermiei, panourile solare etc.) ar putea contribui semnificativ la îmbunătățirea calității aerului;

| 34. | semnalează nereușita corelării politicilor de combatere a schimbărilor climatice cu cele privind calitatea aerului. De regulă, politica în materie de calitate a aerului are un efect pozitiv asupra abordării schimbărilor climatice. În schimb, efectul politicii în domeniul climei asupra poluării aerului este limitat. Politica în domeniul climei are, de fapt, propria sa dinamică și propriul său cadru temporal. Ea cunoaște mai degrabă o orientare pe termen lung, în contrast cu politica privind calitatea aerului, cu priorități pe termen scurt și mediu; |
| --- | --- |

34.

semnalează nereușita corelării politicilor de combatere a schimbărilor climatice cu cele privind calitatea aerului. De regulă, politica în materie de calitate a aerului are un efect pozitiv asupra abordării schimbărilor climatice. În schimb, efectul politicii în domeniul climei asupra poluării aerului este limitat. Politica în domeniul climei are, de fapt, propria sa dinamică și propriul său cadru temporal. Ea cunoaște mai degrabă o orientare pe termen lung, în contrast cu politica privind calitatea aerului, cu priorități pe termen scurt și mediu;

| 35. | consideră că măsurile privind calitatea aerului și politica în materie de zgomot ambiental au un potențial de sinergie deosebit de ridicat, mai ales dacă poate fi obținută o reducere a traficului, și că și în această privință ar trebui să se tindă spre o situație general avantajoasă pentru ambele domenii de acțiune (4); |
| --- | --- |

35.

consideră că măsurile privind calitatea aerului și politica în materie de zgomot ambiental au un potențial de sinergie deosebit de ridicat, mai ales dacă poate fi obținută o reducere a traficului, și că și în această privință ar trebui să se tindă spre o situație general avantajoasă pentru ambele domenii de acțiune (4);

| 36. | solicită extinderea observării emisiilor și imisiilor printr-o așa-zisă „monitorizare integrată”, care să includă observarea și evaluarea armonizată a emisiilor, extinderea gamei de substanțe poluante – cu condiția să se demonstreze în mod corespunzător că afectează cu adevărat sănătatea persoanelor sau mediul ori, în cazul evaluării, să se limiteze la monitorizarea prin modelare –, modele de distribuție, precum și măsurarea concentrației și efectelor în spațiu și timp, cu condiția explicită ca acest lucru să nu genereze o sarcină administrativă prea mare; |
| --- | --- |

36.

solicită extinderea observării emisiilor și imisiilor printr-o așa-zisă „monitorizare integrată”, care să includă observarea și evaluarea armonizată a emisiilor, extinderea gamei de substanțe poluante – cu condiția să se demonstreze în mod corespunzător că afectează cu adevărat sănătatea persoanelor sau mediul ori, în cazul evaluării, să se limiteze la monitorizarea prin modelare –, modele de distribuție, precum și măsurarea concentrației și efectelor în spațiu și timp, cu condiția explicită ca acest lucru să nu genereze o sarcină administrativă prea mare;

Relația dintre politica UE privind emisiile și cea privind imisiile

| 37. | subliniază că sinergia și coerența politicilor privind imisiile (valorile-limită la nivelul UE) și emisiile (măsurile de reducere la sursă luate de UE) sunt esențiale. Într-adevăr, imisiile reprezintă consecința nivelului emisiilor, a localizării și diseminării lor, cu alte cuvinte a condițiilor de răspândire a acestora. În plus, reducerea imisiilor (a nivelurilor de concentrare) poate fi realizată efectiv printr-o politică ambițioasă de reducere a emisiilor; |
| --- | --- |

37.

subliniază că sinergia și coerența politicilor privind imisiile (valorile-limită la nivelul UE) și emisiile (măsurile de reducere la sursă luate de UE) sunt esențiale. Într-adevăr, imisiile reprezintă consecința nivelului emisiilor, a localizării și diseminării lor, cu alte cuvinte a condițiilor de răspândire a acestora. În plus, reducerea imisiilor (a nivelurilor de concentrare) poate fi realizată efectiv printr-o politică ambițioasă de reducere a emisiilor;

| 38. | constată că politica ambițioasă a UE privind imisiile nu a dus în mod automat la o politică ambițioasă în ceea ce privește emisiile, ca atare apărând un dezechilibru între cele două politici; ca urmare, problemele de implementare întâlnite în multe orașe europene (cf. partea B) și întârzierile în procesul de îmbunătățire a calității aerului sunt imputabile în mare măsură incoerențelor dintre politicile UE privind imisiile și emisiile, care trebuie deci rezolvate în orice elaborare ulterioară de politici și măsuri în acest domeniu în vederea găsirii unui echilibru între ele:






  a) | diferențele de nivel de exigență, până în prezent, dintre Directiva privind calitatea aerului, măsurile de reducere la sursă luate de UE și rezultatele practice ale acestora (cf. partea D); aceste două obiective trebuie deci aliniate; |
| --- | --- | --- |

38.

constată că politica ambițioasă a UE privind imisiile nu a dus în mod automat la o politică ambițioasă în ceea ce privește emisiile, ca atare apărând un dezechilibru între cele două politici; ca urmare, problemele de implementare întâlnite în multe orașe europene (cf. partea B) și întârzierile în procesul de îmbunătățire a calității aerului sunt imputabile în mare măsură incoerențelor dintre politicile UE privind imisiile și emisiile, care trebuie deci rezolvate în orice elaborare ulterioară de politici și măsuri în acest domeniu în vederea găsirii unui echilibru între ele:

a)

diferențele de nivel de exigență, până în prezent, dintre Directiva privind calitatea aerului, măsurile de reducere la sursă luate de UE și rezultatele practice ale acestora (cf. partea D); aceste două obiective trebuie deci aliniate;

| b) | calendarul politicii UE privind emisiile nu este corelat cu cel al politicii privind imisiile: de exemplu, statele membre trebuie să îndeplinească cerințele privind calitatea aerului înainte de termenul stabilit pentru aplicarea efectivă a normelor EURO pe rețeaua rutieră europeană. Efectele acestor norme (valorile atinse de emisii) nu sunt perceptibile și măsurabile decât după câțiva ani. Prin definiție, normele EURO sunt aplicabile doar unei mici părți din parcul de autovehicule: mașinile noi. Noile norme de emisie au efect doar dacă autovehiculele vechi sunt înlocuite, iar reînnoirea parcului de autovehicule (și, ca atare, impactul noilor norme) durează câțiva ani (ameliorare proprie lumii reale); |
| --- | --- |

b)

calendarul politicii UE privind emisiile nu este corelat cu cel al politicii privind imisiile: de exemplu, statele membre trebuie să îndeplinească cerințele privind calitatea aerului înainte de termenul stabilit pentru aplicarea efectivă a normelor EURO pe rețeaua rutieră europeană. Efectele acestor norme (valorile atinse de emisii) nu sunt perceptibile și măsurabile decât după câțiva ani. Prin definiție, normele EURO sunt aplicabile doar unei mici părți din parcul de autovehicule: mașinile noi. Noile norme de emisie au efect doar dacă autovehiculele vechi sunt înlocuite, iar reînnoirea parcului de autovehicule (și, ca atare, impactul noilor norme) durează câțiva ani (ameliorare proprie lumii reale);

| c) | Comitetul solicită Comisiei Europene să precizeze în textul strategiei tematice revizuite de ce perioadă va avea nevoie ciclul de înnoire pentru aplicarea măsurilor la sursă anunțate, cu alte cuvinte să specifice la cât timp după introducerea măsurilor la sursă se poate aștepta respectarea valorilor limită în condiții reale. De asemenea, este important să se facă o estimare a perioadei necesare înlocuirii parcului de autovehicule cu unele mai puțin poluante. Modificările în ceea ce privește politica în domeniul imisiilor ar trebui corelate la ciclul de înnoire; |
| --- | --- |

c)

Comitetul solicită Comisiei Europene să precizeze în textul strategiei tematice revizuite de ce perioadă va avea nevoie ciclul de înnoire pentru aplicarea măsurilor la sursă anunțate, cu alte cuvinte să specifice la cât timp după introducerea măsurilor la sursă se poate aștepta respectarea valorilor limită în condiții reale. De asemenea, este important să se facă o estimare a perioadei necesare înlocuirii parcului de autovehicule cu unele mai puțin poluante. Modificările în ceea ce privește politica în domeniul imisiilor ar trebui corelate la ciclul de înnoire;

| 39. | observă că noile obiective privind calitatea aerului vizată (înăsprirea valorilor-limită) trebuie să rămână realiste și fezabile, trebuind să fie corelate cu măsurile (de reducere la sursă) care diminuează efectiv emisiile în întreaga Europă. Politica UE privind imisiile trebuie cuplată cu cea privind emisiile. În acest sens, în faza de elaborare a politicilor este nevoie de un nivel armonizat de exigență și de calendare corelate în ceea ce privește politica UE de reducere la sursă și politica UE în materie de imisii (a se vedea punctul anterior). În același timp, Comitetul atrage atenția asupra fazei de punere în aplicare, în care se poate ajunge în situația în care anumite măsuri de reducere la sursă (prevăzute în strategia tematică revizuită) nu sunt adoptate sau nu duc în practică la diminuarea preconizată a emisiilor (așa cum prevede politica privind emisiile). În asemenea situații, Comitetul sugerează adoptarea unor măsuri compensatorii de către Comisia Europeană. Astfel se poate evita să se ajungă din nou la lipsa unei sincronizări între politica privind emisiile și cea privind imisiile, care ar confrunta autoritățile locale și regionale cu sarcini imposibil de îndeplinit; |
| --- | --- |

39.

observă că noile obiective privind calitatea aerului vizată (înăsprirea valorilor-limită) trebuie să rămână realiste și fezabile, trebuind să fie corelate cu măsurile (de reducere la sursă) care diminuează efectiv emisiile în întreaga Europă. Politica UE privind imisiile trebuie cuplată cu cea privind emisiile. În acest sens, în faza de elaborare a politicilor este nevoie de un nivel armonizat de exigență și de calendare corelate în ceea ce privește politica UE de reducere la sursă și politica UE în materie de imisii (a se vedea punctul anterior). În același timp, Comitetul atrage atenția asupra fazei de punere în aplicare, în care se poate ajunge în situația în care anumite măsuri de reducere la sursă (prevăzute în strategia tematică revizuită) nu sunt adoptate sau nu duc în practică la diminuarea preconizată a emisiilor (așa cum prevede politica privind emisiile). În asemenea situații, Comitetul sugerează adoptarea unor măsuri compensatorii de către Comisia Europeană. Astfel se poate evita să se ajungă din nou la lipsa unei sincronizări între politica privind emisiile și cea privind imisiile, care ar confrunta autoritățile locale și regionale cu sarcini imposibil de îndeplinit;

| 40. | propune următorul calendar de elaborare a politicii UE privind calitatea aerului, în conformitate cu coerența dorită între politica privind emisiile și cea privind imisiile:






  a) | începutul anului 2013: prezentarea strategiei tematice revizuite privind calitatea aerului. Ca atare, strategia va putea fi introdusă în procesul decizional al UE în 2013; |
| --- | --- | --- |

40.

propune următorul calendar de elaborare a politicii UE privind calitatea aerului, în conformitate cu coerența dorită între politica privind emisiile și cea privind imisiile:

a)

începutul anului 2013: prezentarea strategiei tematice revizuite privind calitatea aerului. Ca atare, strategia va putea fi introdusă în procesul decizional al UE în 2013;

| b) | sfârșitul anului 2013: prezentarea Directivei revizuite privind calitatea aerului și a măsurilor UE de reducere la sursă; |
| --- | --- |

b)

sfârșitul anului 2013: prezentarea Directivei revizuite privind calitatea aerului și a măsurilor UE de reducere la sursă;

| c) | în 2017: evaluare intermediară și eventuale ajustări, pe baza noilor indicatori (cf. partea E); |
| --- | --- |

c)

în 2017: evaluare intermediară și eventuale ajustări, pe baza noilor indicatori (cf. partea E);

D.   
  Politica privind emisiile

Politica UE de reducere la sursă

| 41. | constată că poluarea atmosferică este cauzată mai ales de traficul rutier și aerian, de navigație, de încălzire, de gospodării, de industrie și de zootehnia industrială. Este deci necesară o politică ambițioasă de limitare a emisiilor la sursă (5). În acest sens, trebuie să se țină seama și de faptul că transportul rutier motorizat este una dintre cele mai importante cauze ale punctelor nevralgice de poluare atmosferică în zonele urbanizate; |
| --- | --- |

41.

constată că poluarea atmosferică este cauzată mai ales de traficul rutier și aerian, de navigație, de încălzire, de gospodării, de industrie și de zootehnia industrială. Este deci necesară o politică ambițioasă de limitare a emisiilor la sursă (5). În acest sens, trebuie să se țină seama și de faptul că transportul rutier motorizat este una dintre cele mai importante cauze ale punctelor nevralgice de poluare atmosferică în zonele urbanizate;

| 42. | salută – din perspectiva calității aerului – angajamentul exprimat în Cartea albă „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” [COM(2011) 144 final]. Totuși, pentru a atinge nivelul necesar calității aerului, Comitetul pledează pentru elaborarea unui plan de acțiune european însoțit de obiective intermediare, de măsuri concrete (precum măsurile europene de reducere la sursă) și de termene de evaluare (6); |
| --- | --- |

42.

salută – din perspectiva calității aerului – angajamentul exprimat în Cartea albă „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” [COM(2011) 144 final]. Totuși, pentru a atinge nivelul necesar calității aerului, Comitetul pledează pentru elaborarea unui plan de acțiune european însoțit de obiective intermediare, de măsuri concrete (precum măsurile europene de reducere la sursă) și de termene de evaluare (6);

| 43. | solicită ca, pe lângă reducerea emisiilor din toate sursele mobile și staționare, UE să ia în considerare, într-un mod mai sistematic decât până acum, diminuarea numărului total al diferitelor surse de emisii. Astfel de măsuri cantitative au fost lăsate până acum în mod preponderent în seama localităților și regiunilor. Contribuția UE ar putea să se extindă în primă instanță la următoarele măsuri:






  — | privilegierea modurilor de transport în comun față de transportul individual la planificarea și sprijinirea dezvoltării rețelelor transeuropene, |
| --- | --- | --- |

43.

solicită ca, pe lângă reducerea emisiilor din toate sursele mobile și staționare, UE să ia în considerare, într-un mod mai sistematic decât până acum, diminuarea numărului total al diferitelor surse de emisii. Astfel de măsuri cantitative au fost lăsate până acum în mod preponderent în seama localităților și regiunilor. Contribuția UE ar putea să se extindă în primă instanță la următoarele măsuri:

—

privilegierea modurilor de transport în comun față de transportul individual la planificarea și sprijinirea dezvoltării rețelelor transeuropene,

| — | extinderea calității produselor din UE, care până acum s-a concentrat pe consecințele asupra sănătății și mediului (design „eco”) ale produselor pentru a include o componentă de evitarea a utilizării de materiale și energie; |
| --- | --- |

—

extinderea calității produselor din UE, care până acum s-a concentrat pe consecințele asupra sănătății și mediului (design „eco”) ale produselor pentru a include o componentă de evitarea a utilizării de materiale și energie;

| 44. | consideră că politica UE în materie de emisii trebuie să se bazeze pe norme (și pe măsuri concentrate pe obiective, însoțite de reglementările respective), pentru a nu împiedica realizarea unor inovații suplimentare în domeniul tehnic; |
| --- | --- |

44.

consideră că politica UE în materie de emisii trebuie să se bazeze pe norme (și pe măsuri concentrate pe obiective, însoțite de reglementările respective), pentru a nu împiedica realizarea unor inovații suplimentare în domeniul tehnic;

| 45. | recomandă introducerea unei obligații de prevenire a poluării, similare legislației-cadru privind deșeurile, care să permită gestionarea corespunzătoare a resurselor existente; |
| --- | --- |

45.

recomandă introducerea unei obligații de prevenire a poluării, similare legislației-cadru privind deșeurile, care să permită gestionarea corespunzătoare a resurselor existente;

| 46. | menționează că depășirile generalizate ale valorilor-limită ale NO2 se datorează în esență faptului că valorile-limită pentru emisii (pentru autovehicule) introduse de UE au fost insuficiente sau stabilite prea târziu și recomandă, prin urmare, înăsprirea urgentă a normelor EURO pentru autovehicule în ceea ce privește NO2/NOx și particulele fine. Este importantă respectarea strictă a termenelor stabilite pentru introducerea normelor EURO 6; |
| --- | --- |

46.

menționează că depășirile generalizate ale valorilor-limită ale NO2 se datorează în esență faptului că valorile-limită pentru emisii (pentru autovehicule) introduse de UE au fost insuficiente sau stabilite prea târziu și recomandă, prin urmare, înăsprirea urgentă a normelor EURO pentru autovehicule în ceea ce privește NO2/NOx și particulele fine. Este importantă respectarea strictă a termenelor stabilite pentru introducerea normelor EURO 6;

| 47. | recomandă și înăsprirea normelor privind emisiile altor surse mobile, cum ar fi vehiculele de teren (off-road), instalarea de filtre pe vehiculele aflate deja în circulație (retrofit) sau actualizarea normelor europene pentru motociclete, printre altele; |
| --- | --- |

47.

recomandă și înăsprirea normelor privind emisiile altor surse mobile, cum ar fi vehiculele de teren (off-road), instalarea de filtre pe vehiculele aflate deja în circulație (retrofit) sau actualizarea normelor europene pentru motociclete, printre altele;

| 48. | subliniază diferențele dintre legislația UE și emisiile efective ale vehiculelor rutiere. Normele EURO 5 au fost (și sunt) ambițioase, însă, în pofida acestui fapt, ambiția nu s-a materializat într-o reducere substanțială a poluării atmosferice. Motivul cel mai important este faptul că există o marjă între realitatea juridică a legislației UE și emisiile efective ale vehiculelor în trafic. Încă din momentul introducerii normelor EURO 3 pentru vehicule utilitare a fost clar că emisiile produse în condiții reale de circulație erau mai ridicate decât se aștepta și nu corespundeau reducerii preconizate. Această problemă a revenit în momentul introducerii normelor EURO 4 și EURO 5 pentru camioanele pe motorină și, respectiv, automobilele particulare pe motorină, precum și, deși în mai mică măsură, pentru emisiile de oxizi de azot (NOx) ale automobilelor personale. Pentru ca legislația UE să-și atingă scopul, standardele EURO 6 pentru emisiile vehiculelor în ciclul de testare trebuie să corespundă în mai mare măsură emisiilor efective din cursul unei călătorii obișnuite în oraș; |
| --- | --- |

48.

subliniază diferențele dintre legislația UE și emisiile efective ale vehiculelor rutiere. Normele EURO 5 au fost (și sunt) ambițioase, însă, în pofida acestui fapt, ambiția nu s-a materializat într-o reducere substanțială a poluării atmosferice. Motivul cel mai important este faptul că există o marjă între realitatea juridică a legislației UE și emisiile efective ale vehiculelor în trafic. Încă din momentul introducerii normelor EURO 3 pentru vehicule utilitare a fost clar că emisiile produse în condiții reale de circulație erau mai ridicate decât se aștepta și nu corespundeau reducerii preconizate. Această problemă a revenit în momentul introducerii normelor EURO 4 și EURO 5 pentru camioanele pe motorină și, respectiv, automobilele particulare pe motorină, precum și, deși în mai mică măsură, pentru emisiile de oxizi de azot (NOx) ale automobilelor personale. Pentru ca legislația UE să-și atingă scopul, standardele EURO 6 pentru emisiile vehiculelor în ciclul de testare trebuie să corespundă în mai mare măsură emisiilor efective din cursul unei călătorii obișnuite în oraș;

| 49. | totodată, Comitetul atrage atenția asupra faptului că, în practică, camioanele proaspăt livrate sunt modificate tehnic în mod sistematic, așa încât în condiții reale acestea generează emisii de oxizi de azot și de particule superioare limitelor preconizate pe baza testului de omologare de tip. La introducerea camioanelor conforme normelor Euro VI va trebui ca această practică să fie preîntâmpinată și sancționată cât mai mult posibil. Pentru prevenirea acestei probleme, Comitetul solicită Comisiei Europene și statelor membre să sporească strictețea legislației, a verificărilor tehnice și a inspecțiilor în ceea ce privește camioanele. De asemenea, ar trebui cercetat dacă nu există soluții tehnice pentru ca pe viitor astfel de modificări tehnice să devină imposibile; |
| --- | --- |

49.

totodată, Comitetul atrage atenția asupra faptului că, în practică, camioanele proaspăt livrate sunt modificate tehnic în mod sistematic, așa încât în condiții reale acestea generează emisii de oxizi de azot și de particule superioare limitelor preconizate pe baza testului de omologare de tip. La introducerea camioanelor conforme normelor Euro VI va trebui ca această practică să fie preîntâmpinată și sancționată cât mai mult posibil. Pentru prevenirea acestei probleme, Comitetul solicită Comisiei Europene și statelor membre să sporească strictețea legislației, a verificărilor tehnice și a inspecțiilor în ceea ce privește camioanele. De asemenea, ar trebui cercetat dacă nu există soluții tehnice pentru ca pe viitor astfel de modificări tehnice să devină imposibile;

| 50. | cere să se acorde atenție specială vehiculelor grele (autobuze și camioane), care în general sunt cele mai poluante. Vehiculele de greutate medie (printre care furgonetele) emit, de asemenea, mult mai mult NOx decât media parcului de automobile. De aceea, politica UE în materie de emisii ar trebui să acorde o atenție specială adoptării unor norme mai stricte pentru emisiile vehiculelor grele și de greutate medie, precum și pentru emisiile automobilelor cu motor Diesel, care să fie însoțite de măsuri corespunzătoare de gestionare a logisticii comerciale și de stimulare și îmbunătățire a transportului public local; |
| --- | --- |

50.

cere să se acorde atenție specială vehiculelor grele (autobuze și camioane), care în general sunt cele mai poluante. Vehiculele de greutate medie (printre care furgonetele) emit, de asemenea, mult mai mult NOx decât media parcului de automobile. De aceea, politica UE în materie de emisii ar trebui să acorde o atenție specială adoptării unor norme mai stricte pentru emisiile vehiculelor grele și de greutate medie, precum și pentru emisiile automobilelor cu motor Diesel, care să fie însoțite de măsuri corespunzătoare de gestionare a logisticii comerciale și de stimulare și îmbunătățire a transportului public local;

| 51. | constată că uzura pneurilor, a discurilor de frână și a suprafeței carosabile, ca și resuspensia pulberilor fine contribuie la concentrațiile ridicate de particule fine și recomandă ca, în contextul programului-cadru de cercetare al UE, să se cerceteze posibilitățile de reducere a acestui tip de emisii. De asemenea, Comitetul propune elaborarea unui manual al bunelor practici, cu recomandări despre modul în care se poate face retenția pulberilor, astfel încât să se evite o nouă poluare atmosferică; |
| --- | --- |

51.

constată că uzura pneurilor, a discurilor de frână și a suprafeței carosabile, ca și resuspensia pulberilor fine contribuie la concentrațiile ridicate de particule fine și recomandă ca, în contextul programului-cadru de cercetare al UE, să se cerceteze posibilitățile de reducere a acestui tip de emisii. De asemenea, Comitetul propune elaborarea unui manual al bunelor practici, cu recomandări despre modul în care se poate face retenția pulberilor, astfel încât să se evite o nouă poluare atmosferică;

| 52. | constată că industria continuă să fie la originea unei părți considerabile din emisiile totale din Europa. Reducerea acestor emisii este reglementată de Directiva privind emisiile industriale (2010/75/UE, DEI). Ambițioasele documente de referință tehnice (BREF) și concluziile aferente sunt instrumente cruciale pentru reducerea concentrațiilor de fond. Pentru a putea lucra și în viitor cu cele mai bune tehnici disponibile (BAT), este necesar ca BREF și concluziile să fie revizuite în mod regulat și să fie destul de ambițioase pentru a reduce nivelul concentrațiilor de fond în toată Europa. Se recomandă, de asemenea, evitarea pe cât posibil a utilizării derogărilor (7); |
| --- | --- |

52.

constată că industria continuă să fie la originea unei părți considerabile din emisiile totale din Europa. Reducerea acestor emisii este reglementată de Directiva privind emisiile industriale (2010/75/UE, DEI). Ambițioasele documente de referință tehnice (BREF) și concluziile aferente sunt instrumente cruciale pentru reducerea concentrațiilor de fond. Pentru a putea lucra și în viitor cu cele mai bune tehnici disponibile (BAT), este necesar ca BREF și concluziile să fie revizuite în mod regulat și să fie destul de ambițioase pentru a reduce nivelul concentrațiilor de fond în toată Europa. Se recomandă, de asemenea, evitarea pe cât posibil a utilizării derogărilor (7);

| 53. | constată că exploatațiile agricole contribuie la poluarea aerului. Emisiile de amoniac au o contribuție importantă la acidifiere și eutrofizare. Pentru a realiza obiectivele în materie de protecție a naturii, în special pentru protecția siturilor Natura 2000, se impune o reducere în continuare a nivelurilor de NH3. Reducerea acestor emisii este reglementată prin Directiva privind emisiile industriale (2010/75/UE, DEI). Și pentru marile exploatații agricole de tip industrial este important să poată lucra în viitor cu cele mai bune tehnici disponibile; de aceea este necesar ca documentele de referință tehnice (BREF) să fie revizuite în mod regulat; |
| --- | --- |

53.

constată că exploatațiile agricole contribuie la poluarea aerului. Emisiile de amoniac au o contribuție importantă la acidifiere și eutrofizare. Pentru a realiza obiectivele în materie de protecție a naturii, în special pentru protecția siturilor Natura 2000, se impune o reducere în continuare a nivelurilor de NH3. Reducerea acestor emisii este reglementată prin Directiva privind emisiile industriale (2010/75/UE, DEI). Și pentru marile exploatații agricole de tip industrial este important să poată lucra în viitor cu cele mai bune tehnici disponibile; de aceea este necesar ca documentele de referință tehnice (BREF) să fie revizuite în mod regulat;

| 54. | constată că impactul emisiilor provenind de la transportul maritim asupra concentrației de substanțe poluante poate fi considerabil în orașele și zonele portuare și de-a lungul căilor navigabile interioare foarte circulate, precum și în orașele și regiunile de coastă. Comitetul invită autoritățile naționale să ia măsuri pentru ca orientările Organizației Maritime Internaționale (OMI) să fie puse în aplicare în toate apele de coastă europene. Pentru vasele de navigație interioară ar trebui prevăzute măsuri de reducere a emisiilor, atât cu privire la emisiile de particule, cât și pentru cele de NOx; |
| --- | --- |

54.

constată că impactul emisiilor provenind de la transportul maritim asupra concentrației de substanțe poluante poate fi considerabil în orașele și zonele portuare și de-a lungul căilor navigabile interioare foarte circulate, precum și în orașele și regiunile de coastă. Comitetul invită autoritățile naționale să ia măsuri pentru ca orientările Organizației Maritime Internaționale (OMI) să fie puse în aplicare în toate apele de coastă europene. Pentru vasele de navigație interioară ar trebui prevăzute măsuri de reducere a emisiilor, atât cu privire la emisiile de particule, cât și pentru cele de NOx;

| 55. | observă că emisiile generate de traficul aerian contribuie la concentrațiile de fond ale poluanților atmosferici. CoR solicită UE și statelor membre să ia măsurile necesare și să impună reguli mai severe în ceea ce privește emisiile produse de avioane; |
| --- | --- |

55.

observă că emisiile generate de traficul aerian contribuie la concentrațiile de fond ale poluanților atmosferici. CoR solicită UE și statelor membre să ia măsurile necesare și să impună reguli mai severe în ceea ce privește emisiile produse de avioane;

Revizuirea Directivei privind plafoanele naționale de emisie (Directiva 2001/81/CE)

| 56. | subliniază că Directiva privind plafoanele naționale de emisie (PNE) este instrumentul ideal pentru diminuarea concentrațiilor de fond. Poluarea atmosferică transfrontalieră contribuie la o parte considerabilă a concentrațiilor de fond în multe state membre ale UE; nivelul acestora poate să depășească chiar 50 % (ca medie națională) pentru anumite substanțe poluante. Comitetul consideră că este foarte important ca revizuirea Directivei PNE să fie suficient de ambițioasă încât să diminueze nivelul concentrațiilor de fond în toată Europa. Prin aceasta, politicile locale și regionale privind calitatea aerului vor deveni realiste și realizabile; |
| --- | --- |

56.

subliniază că Directiva privind plafoanele naționale de emisie (PNE) este instrumentul ideal pentru diminuarea concentrațiilor de fond. Poluarea atmosferică transfrontalieră contribuie la o parte considerabilă a concentrațiilor de fond în multe state membre ale UE; nivelul acestora poate să depășească chiar 50 % (ca medie națională) pentru anumite substanțe poluante. Comitetul consideră că este foarte important ca revizuirea Directivei PNE să fie suficient de ambițioasă încât să diminueze nivelul concentrațiilor de fond în toată Europa. Prin aceasta, politicile locale și regionale privind calitatea aerului vor deveni realiste și realizabile;

| 57. | constată că Directiva privind plafoanele naționale de emisie (PNE) este un instrument important pentru a obliga statele membre să ia măsuri de diminuare la sursă. În acest scop, este totuși necesar ca nivelul de exigență în cazul revizuirii Directivei PNE și al politicii UE de reducere la sursă să corespundă celui din directivele privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE). Nivelul ridicat de exigență al directivelor privind calitatea aerului este posibil numai dacă nivelul de exigență al acestor elemente este ridicat. În acest sens, Comitetul consideră că fuziunea Directivei PNE cu directivele privind calitatea aerului va favoriza armonizarea diverselor niveluri de exigență; |
| --- | --- |

57.

constată că Directiva privind plafoanele naționale de emisie (PNE) este un instrument important pentru a obliga statele membre să ia măsuri de diminuare la sursă. În acest scop, este totuși necesar ca nivelul de exigență în cazul revizuirii Directivei PNE și al politicii UE de reducere la sursă să corespundă celui din directivele privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE). Nivelul ridicat de exigență al directivelor privind calitatea aerului este posibil numai dacă nivelul de exigență al acestor elemente este ridicat. În acest sens, Comitetul consideră că fuziunea Directivei PNE cu directivele privind calitatea aerului va favoriza armonizarea diverselor niveluri de exigență;

| 58. | este preocupat de nivelul scăzut de exigență al statelor membre în ceea ce privește viitoarea revizuire a Protocolului de la Göteborg (în care sunt consemnate acordurile internaționale privind plafoanele de emisie). Această revizuire are impact asupra revizuirii Directivei PNE și, ca atare, asupra nivelului de exigență al noii legislații UE privind calitatea aerului. Comitetul cere statelor membre să opteze pentru exigență sporită în contextul revizuirii Protocolului de la Göteborg; |
| --- | --- |

58.

este preocupat de nivelul scăzut de exigență al statelor membre în ceea ce privește viitoarea revizuire a Protocolului de la Göteborg (în care sunt consemnate acordurile internaționale privind plafoanele de emisie). Această revizuire are impact asupra revizuirii Directivei PNE și, ca atare, asupra nivelului de exigență al noii legislații UE privind calitatea aerului. Comitetul cere statelor membre să opteze pentru exigență sporită în contextul revizuirii Protocolului de la Göteborg;

| 59. | solicită cu titlu minimal să fie realizat un inventar al emisiilor de carbon elementar sau negru de fum și să fie organizat un proces de monitorizare care să permită identificarea noilor agenți de poluare atmosferică care ar putea să facă în viitor obiectul acestui protocol; |
| --- | --- |

59.

solicită cu titlu minimal să fie realizat un inventar al emisiilor de carbon elementar sau negru de fum și să fie organizat un proces de monitorizare care să permită identificarea noilor agenți de poluare atmosferică care ar putea să facă în viitor obiectul acestui protocol;

E.   
  Politica privind imisiile: revizuirea directivelor privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE)

Observații generale privind revizuirea directivelor

| 60. | constată că directivele privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE) reprezintă instrumente foarte importante de reducere a expunerii cetățenilor și a mediului la poluarea atmosferică. Definirea unor niveluri minime de protecție a dus în toate statele membre ale UE la măsuri de reducere a emisiilor și a concentrațiilor în punctele nevralgice. O scădere a emisiilor într-un stat duce în același timp la o reducere a poluării atmosferice transfrontaliere, astfel încât țările vecine se ajută reciproc să respecte valorile-limită; |
| --- | --- |

60.

constată că directivele privind calitatea aerului (2008/50/CE și 2004/107/CE) reprezintă instrumente foarte importante de reducere a expunerii cetățenilor și a mediului la poluarea atmosferică. Definirea unor niveluri minime de protecție a dus în toate statele membre ale UE la măsuri de reducere a emisiilor și a concentrațiilor în punctele nevralgice. O scădere a emisiilor într-un stat duce în același timp la o reducere a poluării atmosferice transfrontaliere, astfel încât țările vecine se ajută reciproc să respecte valorile-limită;

| 61. | consideră că sănătatea publică și protecția mediului trebuie să fie reperele fundamentale ale revizuirii directivelor privind calitatea aerului. Ar trebui luate în considerare exigențe mai ridicate pentru îmbunătățirea sănătății publice. Cu toate acestea, Comitetul consideră că premisa ar trebui să fie corelarea exigențelor revizuirii cu cele ale plafoanelor naționale de emisii și ale politicii UE privind emisiile (politica de reducere la sursă), așa cum s-a menționat anterior (la punctul 57); |
| --- | --- |

61.

consideră că sănătatea publică și protecția mediului trebuie să fie reperele fundamentale ale revizuirii directivelor privind calitatea aerului. Ar trebui luate în considerare exigențe mai ridicate pentru îmbunătățirea sănătății publice. Cu toate acestea, Comitetul consideră că premisa ar trebui să fie corelarea exigențelor revizuirii cu cele ale plafoanelor naționale de emisii și ale politicii UE privind emisiile (politica de reducere la sursă), așa cum s-a menționat anterior (la punctul 57);

| 62. | constată că directivele privind calitatea aerului cuprind în prezent 27 de valori-limită și valori-țintă. De asemenea, Comitetul observă că mai multe valori-limită se suprapun (de exemplu, valorile-limită zilnice și anuale pentru PM10 și valorile-limită anuale pentru PM10 și PM2,5) și că deja de mai mulți ani diversele valori-limită nu au fost depășite într-o mare parte a UE. Ca atare, Comitetul propune să se examineze dacă noțiunea de valori-țintă aduce într-adevăr o valoare adăugată în cazul substanțelor pentru care directivele au fixat deja valori-limită; |
| --- | --- |

62.

constată că directivele privind calitatea aerului cuprind în prezent 27 de valori-limită și valori-țintă. De asemenea, Comitetul observă că mai multe valori-limită se suprapun (de exemplu, valorile-limită zilnice și anuale pentru PM10 și valorile-limită anuale pentru PM10 și PM2,5) și că deja de mai mulți ani diversele valori-limită nu au fost depășite într-o mare parte a UE. Ca atare, Comitetul propune să se examineze dacă noțiunea de valori-țintă aduce într-adevăr o valoare adăugată în cazul substanțelor pentru care directivele au fixat deja valori-limită;

| 63. | constată că obligația raportării privind concentrațiile înregistrate și structura și situația planurilor privind calitatea aerului, impusă de directivă, necesită mult timp și sarcini administrative suplimentare pentru autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

63.

constată că obligația raportării privind concentrațiile înregistrate și structura și situația planurilor privind calitatea aerului, impusă de directivă, necesită mult timp și sarcini administrative suplimentare pentru autoritățile locale și regionale;

| 64. | consideră că, din perspectiva sănătății publice și a cercetării științifice și din preocuparea de a îmbunătăți procesul de legiferare, de a diminua sarcina administrativă și de a facilita comunicarea cu cetățenii, poate fi redus numărul de substanțe și de valori-țintă și valori-limită. Acest lucru poate fi realizat prin focalizarea atenției asupra celor mai poluante substanțe și a indicatorilor care redau cel mai bine aspectele de sănătate publică; |
| --- | --- |

64.

consideră că, din perspectiva sănătății publice și a cercetării științifice și din preocuparea de a îmbunătăți procesul de legiferare, de a diminua sarcina administrativă și de a facilita comunicarea cu cetățenii, poate fi redus numărul de substanțe și de valori-țintă și valori-limită. Acest lucru poate fi realizat prin focalizarea atenției asupra celor mai poluante substanțe și a indicatorilor care redau cel mai bine aspectele de sănătate publică;

Carbonul elementar/negrul de fum

| 65. | recomandă ca pentru poluarea cauzată de trafic să se aleagă indicatori care redau în mod optim aspectele legate de sănătate. În acest sens, directiva actuală indică norme pentru PM10, PM2,5 și NO2. Cu toate acestea, unele studii arată că indicatori mai buni pentru componentele poluării atmosferice legate de circulația automobilelor și relevante pentru sănătatea publică par a fi carbonul elementar (CE/negrul de fum) și concentrația de particule (aerosoli rezultați din combustie). CE/negrul de fum este cota de negru de fum eliberată la arderea tuturor combustibililor pe bază de carbon (între care motorina și benzina), de exemplu în motoarele vehiculelor și navelor. Comitetul recomandă de asemenea să se cerceteze dacă se pot introduce noi norme pentru concentrația de particule și CE/negru de fum; |
| --- | --- |

65.

recomandă ca pentru poluarea cauzată de trafic să se aleagă indicatori care redau în mod optim aspectele legate de sănătate. În acest sens, directiva actuală indică norme pentru PM10, PM2,5 și NO2. Cu toate acestea, unele studii arată că indicatori mai buni pentru componentele poluării atmosferice legate de circulația automobilelor și relevante pentru sănătatea publică par a fi carbonul elementar (CE/negrul de fum) și concentrația de particule (aerosoli rezultați din combustie). CE/negrul de fum este cota de negru de fum eliberată la arderea tuturor combustibililor pe bază de carbon (între care motorina și benzina), de exemplu în motoarele vehiculelor și navelor. Comitetul recomandă de asemenea să se cerceteze dacă se pot introduce noi norme pentru concentrația de particule și CE/negru de fum;

| 66. | constată că punerea accentului pe carbon elementar/negru de fum ar putea corespunde recomandărilor Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM) și ale Convenției asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi (CLRTAP); |
| --- | --- |

66.

constată că punerea accentului pe carbon elementar/negru de fum ar putea corespunde recomandărilor Programului Națiunilor Unite pentru Mediu (PNUM) și ale Convenției asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi (CLRTAP);

| 67. | propune ca directiva să prevadă posibilitatea unei adaptări intermediare (prin procedura de reformare). Dacă în urma unei analize (a se vedea punctul 65) și a unor experiențe practice pozitive se va dovedi că norma privind CE/negrul de fum se pretează mai bine ca indicator, atunci ar trebui să se ia în considerare dacă și în ce mod să fie preluată în directivă această normă; |
| --- | --- |

67.

propune ca directiva să prevadă posibilitatea unei adaptări intermediare (prin procedura de reformare). Dacă în urma unei analize (a se vedea punctul 65) și a unor experiențe practice pozitive se va dovedi că norma privind CE/negrul de fum se pretează mai bine ca indicator, atunci ar trebui să se ia în considerare dacă și în ce mod să fie preluată în directivă această normă;

Poluarea atmosferică sub formă de pulberi

| 68. | observă că directiva actuală cuprinde trei valori-limită și un obiectiv de reducere a pulberilor fine (PM10 și PM2,5). Alături de acestea, există diverse valori pentru pulberi fine, valori medii anuale și valori-limită pentru 24 de ore. Consecința este o execuție complicată în practică și sarcini administrative de execuție inutile. Comitetul este conștient de dezbaterea privind simplificarea acestei situații, prin eliminarea uneia din normele privind pulberile fine, PM10 sau PM2,5, neexprimându-și nicio preferință pentru alegerea uneia sau alteia din aceste pulberi, dacă este justificată adecvat prin studii cu privire la efectele asupra sănătății și mediului; |
| --- | --- |

68.

observă că directiva actuală cuprinde trei valori-limită și un obiectiv de reducere a pulberilor fine (PM10 și PM2,5). Alături de acestea, există diverse valori pentru pulberi fine, valori medii anuale și valori-limită pentru 24 de ore. Consecința este o execuție complicată în practică și sarcini administrative de execuție inutile. Comitetul este conștient de dezbaterea privind simplificarea acestei situații, prin eliminarea uneia din normele privind pulberile fine, PM10 sau PM2,5, neexprimându-și nicio preferință pentru alegerea uneia sau alteia din aceste pulberi, dacă este justificată adecvat prin studii cu privire la efectele asupra sănătății și mediului;

| 69. | observă că valorile-limită pentru PM10 sunt foarte dificil de respectat în unele zone, din cauza împrejurărilor locale, a surselor locale, a anumitor circumstanțe meteorologice specifice și/sau a unor perioade de poluare atmosferică de mare amploare. De asemenea, transportul de marfă pe distanțe lungi poate contribui în mod decisiv la poluarea totală. Pentru a obține flexibilitatea dorită, Comitetul propune să se analizeze dacă evaluarea bazată pe valoarea-limită a mediei anuale poate fi efectuată utilizând valori medii de concentrație pe mai mulți ani; |
| --- | --- |

69.

observă că valorile-limită pentru PM10 sunt foarte dificil de respectat în unele zone, din cauza împrejurărilor locale, a surselor locale, a anumitor circumstanțe meteorologice specifice și/sau a unor perioade de poluare atmosferică de mare amploare. De asemenea, transportul de marfă pe distanțe lungi poate contribui în mod decisiv la poluarea totală. Pentru a obține flexibilitatea dorită, Comitetul propune să se analizeze dacă evaluarea bazată pe valoarea-limită a mediei anuale poate fi efectuată utilizând valori medii de concentrație pe mai mulți ani;

| 70. | conchide că introducerea pulberilor PM2,5 este pozitivă, pentru că în cazul acestei componente ar putea fi observate mai bine corelațiile cu efectele asupra sănătății decât în cazul PM10. Pentru PM2,5 există însă valori diferite, la fel pentru expunere în general, și un procent de reducere. Aceste aspecte fac ca respectarea de către autorități a tuturor aspectelor acestor valori să fie îngreunată. Este încă neclar dacă autoritățile locale și regionale pot respecta valorile-limită pentru PM2,5 și rata de reducere a emisiilor. Informațiile în legătură cu aceste aspecte sunt încă incomplete, iar impactul măsurilor adoptate nu poate fi încă cuantificat. Comitetul recomandă ca, la evaluarea normelor pentru PM2,5, să fie luată în considerare lipsa acestor informații și să se examineze dacă pentru anumite situații este nevoie de mai mult timp pentru îndeplinirea cerințelor impuse de aceste norme; |
| --- | --- |

70.

conchide că introducerea pulberilor PM2,5 este pozitivă, pentru că în cazul acestei componente ar putea fi observate mai bine corelațiile cu efectele asupra sănătății decât în cazul PM10. Pentru PM2,5 există însă valori diferite, la fel pentru expunere în general, și un procent de reducere. Aceste aspecte fac ca respectarea de către autorități a tuturor aspectelor acestor valori să fie îngreunată. Este încă neclar dacă autoritățile locale și regionale pot respecta valorile-limită pentru PM2,5 și rata de reducere a emisiilor. Informațiile în legătură cu aceste aspecte sunt încă incomplete, iar impactul măsurilor adoptate nu poate fi încă cuantificat. Comitetul recomandă ca, la evaluarea normelor pentru PM2,5, să fie luată în considerare lipsa acestor informații și să se examineze dacă pentru anumite situații este nevoie de mai mult timp pentru îndeplinirea cerințelor impuse de aceste norme;

NOx/NO2

| 71. | propune ca – în așteptarea rezultatelor cercetărilor privind un alt mod de exprimare a normei – Comisia Europeană să reexamineze oportunitatea utilizării valorii-limită privind concentrația de NO2 calculată ca medie pe durata unei ore, dat fiind că valoarea-limită anuală pare a fi „mai severă” și că nu se poate concepe ca la nivel local să fie luate măsuri de limitare a concentrațiilor de NO2 calculate ca medie pe durata unei ore; |
| --- | --- |

71.

propune ca – în așteptarea rezultatelor cercetărilor privind un alt mod de exprimare a normei – Comisia Europeană să reexamineze oportunitatea utilizării valorii-limită privind concentrația de NO2 calculată ca medie pe durata unei ore, dat fiind că valoarea-limită anuală pare a fi „mai severă” și că nu se poate concepe ca la nivel local să fie luate măsuri de limitare a concentrațiilor de NO2 calculate ca medie pe durata unei ore;

| 72. | propune ca directiva să reglementeze dreptul cetățenilor de a solicita elaborarea unui plan de acțiune în cazul depășirii valorilor-limită ale poluanților; |
| --- | --- |

72.

propune ca directiva să reglementeze dreptul cetățenilor de a solicita elaborarea unui plan de acțiune în cazul depășirii valorilor-limită ale poluanților;

| 73. | consideră că, date fiind problemele specifice legate de reducerea nivelurilor de NO2 în atmosferă, trebuie extinsă posibilitatea de a prelungi termenele (derogare suplimentară). Pentru aceasta, condiția este ca statul membru respectiv să poată arăta că, deși au fost luate toate măsurile rezonabile, inclusiv pentru limitarea distanțelor parcurse de automobile, nu s-a coborât sub valoarea-limită la nivelul UE pentru că motoarele vehiculelor nu respectă nivelurile de emisie stabilite de normele Euro (cu alte cuvinte, din cauza unei politici europene inadecvate privind reducerea la sursă); |
| --- | --- |

73.

consideră că, date fiind problemele specifice legate de reducerea nivelurilor de NO2 în atmosferă, trebuie extinsă posibilitatea de a prelungi termenele (derogare suplimentară). Pentru aceasta, condiția este ca statul membru respectiv să poată arăta că, deși au fost luate toate măsurile rezonabile, inclusiv pentru limitarea distanțelor parcurse de automobile, nu s-a coborât sub valoarea-limită la nivelul UE pentru că motoarele vehiculelor nu respectă nivelurile de emisie stabilite de normele Euro (cu alte cuvinte, din cauza unei politici europene inadecvate privind reducerea la sursă);

Ozonul

| 74. | reamintește că ozonul (O3) se formează în aer sub efectul razelor solare, printr-o reacție a așa-numitelor substanțe precursoare: oxizi de azot, monoxid de carbon, gaz metan și alți compuși organici volatili. Concentrații ridicate de ozon mai pot fi constatate în unele orașe, mai ales în sudul Europei. Autoritățile locale se află practic în imposibilitatea de a influența concentrațiile de ozon înregistrate în localitățile lor, dar pot contribui la reducerea în alte locuri a concentrațiilor prin reducerea emisiilor provenite din transporturi. În opinia Comitetului, reducerea concentrațiilor ridicate de ozon în zonele urbane trebuie să reprezinte o prioritate mai ales pentru politicile naționale și europene privind calitatea aerului. O politică a emisiilor pentru compușii organici volatili este considerată a fi măsura cea mai eficientă; |
| --- | --- |

74.

reamintește că ozonul (O3) se formează în aer sub efectul razelor solare, printr-o reacție a așa-numitelor substanțe precursoare: oxizi de azot, monoxid de carbon, gaz metan și alți compuși organici volatili. Concentrații ridicate de ozon mai pot fi constatate în unele orașe, mai ales în sudul Europei. Autoritățile locale se află practic în imposibilitatea de a influența concentrațiile de ozon înregistrate în localitățile lor, dar pot contribui la reducerea în alte locuri a concentrațiilor prin reducerea emisiilor provenite din transporturi. În opinia Comitetului, reducerea concentrațiilor ridicate de ozon în zonele urbane trebuie să reprezinte o prioritate mai ales pentru politicile naționale și europene privind calitatea aerului. O politică a emisiilor pentru compușii organici volatili este considerată a fi măsura cea mai eficientă;

| 75. | atrage atenția asupra unei analize efectuate de Institutul regal pentru sănătate publică și mediu din Țările de Jos (8), care arată că statele membre nu pot influența prea mult media anuală a concentrațiilor de ozon și nu pot exercita practic niciun fel de influență asupra valorilor de vârf de O3 de pe teritoriul lor. În același timp, concentrațiile de fond pe scară mare par să cunoască o ușoară creștere. Comitetul consideră că, în cadrul stabilirii unor valori-țintă pentru ozon (obiective pe termen lung), trebuie să se țină seama de această evoluție și de consecințele pe care acest aspect le implică pentru elaborarea politicilor și a rapoartelor. Valorile-țintă pentru ozon pe termen lung sunt greu de respectat în special în cazul țărilor meridionale, care sunt expuse unui număr mai mare de ore de soare (mai multă radiație solară) și unei temperaturi medii mai ridicate, fenomene care favorizează formarea ozonului troposferic. CoR recomandă să se cerceteze dacă acest fenomen poate fi clasat în categoria poluării atmosferice naturale, astfel încât să fie abordat în același mod ca sarea de mare sau nisipul de Sahara; |
| --- | --- |

75.

atrage atenția asupra unei analize efectuate de Institutul regal pentru sănătate publică și mediu din Țările de Jos (8), care arată că statele membre nu pot influența prea mult media anuală a concentrațiilor de ozon și nu pot exercita practic niciun fel de influență asupra valorilor de vârf de O3 de pe teritoriul lor. În același timp, concentrațiile de fond pe scară mare par să cunoască o ușoară creștere. Comitetul consideră că, în cadrul stabilirii unor valori-țintă pentru ozon (obiective pe termen lung), trebuie să se țină seama de această evoluție și de consecințele pe care acest aspect le implică pentru elaborarea politicilor și a rapoartelor. Valorile-țintă pentru ozon pe termen lung sunt greu de respectat în special în cazul țărilor meridionale, care sunt expuse unui număr mai mare de ore de soare (mai multă radiație solară) și unei temperaturi medii mai ridicate, fenomene care favorizează formarea ozonului troposferic. CoR recomandă să se cerceteze dacă acest fenomen poate fi clasat în categoria poluării atmosferice naturale, astfel încât să fie abordat în același mod ca sarea de mare sau nisipul de Sahara;

| 76. | recomandă ca reducerea concentrației de ozon să aibă loc mai ales prin reducerea emisiilor de gaze precursoare formării ozonului, prin revizuirea Directivei privind plafoanele naționale de emisie (2001/81/CE) și prin impunerea unor reglementări sectoriale mai stricte pentru sursele importante; |
| --- | --- |

76.

recomandă ca reducerea concentrației de ozon să aibă loc mai ales prin reducerea emisiilor de gaze precursoare formării ozonului, prin revizuirea Directivei privind plafoanele naționale de emisie (2001/81/CE) și prin impunerea unor reglementări sectoriale mai stricte pentru sursele importante;

Flexibilitatea

| 77. | subliniază că situația meteorologică poate avea efecte negative considerabile asupra nivelului poluării atmosferice. Astfel, seceta extremă din primele luni ale anului 2011 care a cuprins o mare parte a Europei de vest a adus cu sine concentrații ridicate de PM10. Această influență nu poate fi contracarată prin acțiuni întreprinse la nivel local și regional, iar reglementările europene trebuie să țină cont de acest aspect, prevăzând măsuri pentru anii cu împrejurări meteorologice extreme, de exemplu prin introducerea unei medii multianuale; |
| --- | --- |

77.

subliniază că situația meteorologică poate avea efecte negative considerabile asupra nivelului poluării atmosferice. Astfel, seceta extremă din primele luni ale anului 2011 care a cuprins o mare parte a Europei de vest a adus cu sine concentrații ridicate de PM10. Această influență nu poate fi contracarată prin acțiuni întreprinse la nivel local și regional, iar reglementările europene trebuie să țină cont de acest aspect, prevăzând măsuri pentru anii cu împrejurări meteorologice extreme, de exemplu prin introducerea unei medii multianuale;

| 78. | subliniază în acest sens relația dintre tendințele economice și poluarea atmosferică, care ar trebui luate în calcul în cursul elaborării viitoarelor politici. Criza economică actuală determină reducerea activităților economice (mobilitate, industrie și navigație) și, ca atare, a emisiilor. În același timp, există mult mai puține mijloace financiare disponibile pentru inovare, atât la nivel privat (cum ar fi renovarea instalațiilor de încălzire sau cumpărarea de autovehicule noi), cât și la nivel industrial. În momentul în care economia se va redresa, este posibil ca aceste tendințe să se inverseze din nou; |
| --- | --- |

78.

subliniază în acest sens relația dintre tendințele economice și poluarea atmosferică, care ar trebui luate în calcul în cursul elaborării viitoarelor politici. Criza economică actuală determină reducerea activităților economice (mobilitate, industrie și navigație) și, ca atare, a emisiilor. În același timp, există mult mai puține mijloace financiare disponibile pentru inovare, atât la nivel privat (cum ar fi renovarea instalațiilor de încălzire sau cumpărarea de autovehicule noi), cât și la nivel industrial. În momentul în care economia se va redresa, este posibil ca aceste tendințe să se inverseze din nou;

Monitorizare (măsurare) și modelare (calcul)

| 79. | observă că modul în care stațiile de monitorizare sunt amplasate variază de la un stat membru la altul. În condițiile în care locurile de amplasament prezintă caracteristici geografice diferite care pot influența valorile măsurate privind calitatea aerului, Comitetul recomandă ca monitorizarea (măsurarea) să rămână obligatorie, dar să fie îmbunătățită prin reguli mai specifice privind amplasarea stațiilor de monitorizare pentru a garanta astfel comparabilitatea valorilor măsurate; |
| --- | --- |

79.

observă că modul în care stațiile de monitorizare sunt amplasate variază de la un stat membru la altul. În condițiile în care locurile de amplasament prezintă caracteristici geografice diferite care pot influența valorile măsurate privind calitatea aerului, Comitetul recomandă ca monitorizarea (măsurarea) să rămână obligatorie, dar să fie îmbunătățită prin reguli mai specifice privind amplasarea stațiilor de monitorizare pentru a garanta astfel comparabilitatea valorilor măsurate;

| 80. | propune în acest context crearea unei platforme destinate schimbului de informații în timp real cu privire la gradul de poluare a aerului, precum și uniformizarea pragurilor de informare și de alertă, în vederea unei mai bune coordonări a măsurilor luate de statele membre în cazurile acute de creștere accentuată a poluării atmosferice. |
| --- | --- |

80.

propune în acest context crearea unei platforme destinate schimbului de informații în timp real cu privire la gradul de poluare a aerului, precum și uniformizarea pragurilor de informare și de alertă, în vederea unei mai bune coordonări a măsurilor luate de statele membre în cazurile acute de creștere accentuată a poluării atmosferice.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Pentru prezentul aviz, CoR a consultat Rețeaua sa de monitorizare a subsidiarității. Raportul privind consultarea a fost publicat în decembrie 2011.

1

(2)  Înființarea unor astfel de echipe este recomandată în documentul CdR 164/2010 fin.

2

(3)  Este vorba de o recomandare recurentă a Comitetului: CdR 164/2010 fin și CdR 140/2011 fin.

3

(4)  Această recomandare a fost făcută și în Avizul CoR „Directiva privind zgomotul ambiental: calea de urmat” (190/2011 rev. 2).

4

(5)  Este vorba de o dorință veche a Comitetului, formulată în următoarele documente: CdR 190/2011 rev. 2, CdR 140/2011 fin., CdR 101/2011 fin., CdR 164/2010 fin., CdR 159/2008 fin.

5

(6)  Această recomandare a fost formulată și în documentul CdR 101/2011 fin.

6

(7)  Această recomandare a fost formulată și în Avizul CoR privind emisiile industriale (CdR 159/2008 fin).

7

(8)  RIVM, „Dossier Ozon 2011: een overzicht van de huidige stand van kennis over ozon op leefniveau in Nederland” (Dosarul Ozon 2011: prezentare a nivelului actual de cunoștințe cu privire la ozonul troposferic în Țările de Jos), iunie 2011.

8

Dosarul Ozon 2011: prezentare a nivelului actual de cunoștințe cu privire la ozonul troposferic în Țările de Jos

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/20

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propuneri legislative privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului

2012/C 225/04

COMITETUL REGIUNILOR

| — | susține măsurile Comisiei Europene care încearcă să limiteze reducerea constantă a numeroase stocuri și să garanteze exploatarea resurselor biologice marine la niveluri care să asigure, în măsura posibilului, producția maximă durabilă, cel târziu începând cu 2015; |
| --- | --- |

—

susține măsurile Comisiei Europene care încearcă să limiteze reducerea constantă a numeroase stocuri și să garanteze exploatarea resurselor biologice marine la niveluri care să asigure, în măsura posibilului, producția maximă durabilă, cel târziu începând cu 2015;

| — | consideră că, acolo unde este posibil, interdicția aruncării capturilor înapoi în mare ar trebui introdusă treptat, începând cu speciile care fac obiectul pescuitului industrial, fiind totuși autorizată aruncarea peste bord a organismelor marine care pot supraviețui odată ce sunt aruncate înapoi în mare; |
| --- | --- |

—

consideră că, acolo unde este posibil, interdicția aruncării capturilor înapoi în mare ar trebui introdusă treptat, începând cu speciile care fac obiectul pescuitului industrial, fiind totuși autorizată aruncarea peste bord a organismelor marine care pot supraviețui odată ce sunt aruncate înapoi în mare;

| — | atrage atenția asupra riscurilor și efectelor negative pe care le-ar putea avea introducerea obligatorie a sistemului de concesiuni de pescuit transferabile și recomandă ca opțiunea pentru astfel de sisteme să fie voluntară și de competența fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra riscurilor și efectelor negative pe care le-ar putea avea introducerea obligatorie a sistemului de concesiuni de pescuit transferabile și recomandă ca opțiunea pentru astfel de sisteme să fie voluntară și de competența fiecărui stat membru;

| — | recunoaște că importanța economică și strategică a acvaculturii justifică măsuri de promovare a acesteia prin intermediul unui regulament distinct; |
| --- | --- |

—

recunoaște că importanța economică și strategică a acvaculturii justifică măsuri de promovare a acesteia prin intermediul unui regulament distinct;

| — | solicită regionalizarea sporită a politicii comune în domeniul pescuitului; susține întru totul introducerea unui proces care să țină seama de trăsăturile specifice și de nevoile regiunilor, inclusiv de cooperarea cu consiliile consultative regionale (CCR), astfel încât să se adopte măsuri de conservare și măsuri tehnice pentru punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, pentru a permite politicii să abordeze mai bine realitățile și caracteristicile specifice ale fiecărui tip de întreprindere de pescuit în parte, inclusiv problemele de natură transfrontalieră; |
| --- | --- |

—

solicită regionalizarea sporită a politicii comune în domeniul pescuitului; susține întru totul introducerea unui proces care să țină seama de trăsăturile specifice și de nevoile regiunilor, inclusiv de cooperarea cu consiliile consultative regionale (CCR), astfel încât să se adopte măsuri de conservare și măsuri tehnice pentru punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, pentru a permite politicii să abordeze mai bine realitățile și caracteristicile specifice ale fiecărui tip de întreprindere de pescuit în parte, inclusiv problemele de natură transfrontalieră;

| — | salută integrarea Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF) în noul cadru strategic comun și alinierea acestuia la celelalte fonduri de dezvoltare regională și rurală. Solicită însă garanții cu privire la finanțările de care vor beneficia pescuitul și acvacultura și participarea regiunilor la punerea în aplicare strategică a acestora. |
| --- | --- |

—

salută integrarea Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF) în noul cadru strategic comun și alinierea acestuia la celelalte fonduri de dezvoltare regională și rurală. Solicită însă garanții cu privire la finanțările de care vor beneficia pescuitul și acvacultura și participarea regiunilor la punerea în aplicare strategică a acestora.

| Raportor | dl Mieczysław STRUK (PL-PPE), mareșalul voievodatului Pomerania, Polonia |
| --- | --- |
| Documente de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură
  COM(2011) 416 final
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului
  COM(2011) 417 final
  Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului
  COM(2011) 418 final
  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului
  COM(2011) 424 final
  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului
  COM(2011) 425 final |

Raportor

dl Mieczysław STRUK (PL-PPE), mareșalul voievodatului Pomerania, Polonia

Documente de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură

COM(2011) 416 final

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului

COM(2011) 417 final

Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind obligațiile de raportare prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului

COM(2011) 418 final

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului

COM(2011) 424 final

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind politica comună în domeniul pescuitului

COM(2011) 425 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Gestionarea pe termen lung

| 1. | consideră că politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la asigurarea unor condiții economice, ecologice și sociale sustenabile pe termen lung. De asemenea, ar trebui ca această politică să contribuie la creșterea nivelului de trai în sectorul pescuitului și la o piață mai stabilă, să garanteze siguranța aprovizionării și să asigure prețuri rezonabile de livrare către consumatori; |
| --- | --- |

1.

consideră că politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să contribuie la asigurarea unor condiții economice, ecologice și sociale sustenabile pe termen lung. De asemenea, ar trebui ca această politică să contribuie la creșterea nivelului de trai în sectorul pescuitului și la o piață mai stabilă, să garanteze siguranța aprovizionării și să asigure prețuri rezonabile de livrare către consumatori;

| 2. | susține măsurile Comisiei Europene elaborate ca urmare a Declarației adoptate cu ocazia Reuniunii mondiale la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă din 2002 de la Johannesburg, care încearcă să limiteze reducerea constantă a numeroase stocuri și să garanteze exploatarea resurselor biologice marine la niveluri care să asigure, în măsura posibilului, producția maximă durabilă, cel târziu începând cu 2015; |
| --- | --- |

2.

susține măsurile Comisiei Europene elaborate ca urmare a Declarației adoptate cu ocazia Reuniunii mondiale la nivel înalt privind dezvoltarea durabilă din 2002 de la Johannesburg, care încearcă să limiteze reducerea constantă a numeroase stocuri și să garanteze exploatarea resurselor biologice marine la niveluri care să asigure, în măsura posibilului, producția maximă durabilă, cel târziu începând cu 2015;

| 3. | atrage atenția asupra faptului că este necesar să se realizeze de urgență eforturi pentru a îndeplini obiectivul referitor la anumite stocuri, dar că această urgență ar putea avea efecte negative pe plan social și economic. Este absolut necesar ca măsurile restrictive și cele de protecție să fie însoțite de eforturi active de restructurare în domenii precum dezvoltarea afacerilor, formare și condiții sigure pentru pensii. Finanțarea acestor eforturi ar trebui făcută atât cu sprijin de la nivel național și regional – în măsura posibilităților și competențelor regiunilor – , cât și de la nivelul UE; |
| --- | --- |

3.

atrage atenția asupra faptului că este necesar să se realizeze de urgență eforturi pentru a îndeplini obiectivul referitor la anumite stocuri, dar că această urgență ar putea avea efecte negative pe plan social și economic. Este absolut necesar ca măsurile restrictive și cele de protecție să fie însoțite de eforturi active de restructurare în domenii precum dezvoltarea afacerilor, formare și condiții sigure pentru pensii. Finanțarea acestor eforturi ar trebui făcută atât cu sprijin de la nivel național și regional – în măsura posibilităților și competențelor regiunilor – , cât și de la nivelul UE;

| 4. | este de acord că exploatarea durabilă a resurselor biologice ar trebui să se bazeze pe abordarea precaută și pe cea ecosistemică, urmărindu-se limitarea impactului activităților de pescuit asupra mediului și reducerea și eliminarea progresivă a capturilor nedorite; |
| --- | --- |

4.

este de acord că exploatarea durabilă a resurselor biologice ar trebui să se bazeze pe abordarea precaută și pe cea ecosistemică, urmărindu-se limitarea impactului activităților de pescuit asupra mediului și reducerea și eliminarea progresivă a capturilor nedorite;

| 5. | solicită cu fermitate ca obiectivul exploatării durabile a resurselor biologice să fie atins printr-o abordare multianuală a gestionării pescuitului, stabilindu-se cu prioritate planuri multianuale care să reflecte specificitatea diferitelor tipuri de pescuit și să conțină mecanisme prin care să se garanteze posibilitatea de a lua deciziile necesare în cazul unor evenimente neprevăzute; |
| --- | --- |

5.

solicită cu fermitate ca obiectivul exploatării durabile a resurselor biologice să fie atins printr-o abordare multianuală a gestionării pescuitului, stabilindu-se cu prioritate planuri multianuale care să reflecte specificitatea diferitelor tipuri de pescuit și să conțină mecanisme prin care să se garanteze posibilitatea de a lua deciziile necesare în cazul unor evenimente neprevăzute;

| 6. | consideră, ca parte a unei abordări ecosistemice, că planurile multianuale ar trebui pe cât posibil să acopere mai multe stocuri, în cazurile în care ele sunt exploatate împreună. În cazul stocurilor pentru care nu a fost instituit un plan multianual, ar trebui stabiliți indicatori care să determine producția maximă durabilă, prin fixarea unor limite de captură și/sau de efort de pescuit.






  a. | Planurile multianuale trebuie să stabilească obiective clare, termene pentru îndeplinirea acestora, și verificări periodice. Atât termenele, cât și căile de urmat trebuie adaptate dinamicii speciei în cauză; |
| --- | --- | --- |

6.

consideră, ca parte a unei abordări ecosistemice, că planurile multianuale ar trebui pe cât posibil să acopere mai multe stocuri, în cazurile în care ele sunt exploatate împreună. În cazul stocurilor pentru care nu a fost instituit un plan multianual, ar trebui stabiliți indicatori care să determine producția maximă durabilă, prin fixarea unor limite de captură și/sau de efort de pescuit.

a.

Planurile multianuale trebuie să stabilească obiective clare, termene pentru îndeplinirea acestora, și verificări periodice. Atât termenele, cât și căile de urmat trebuie adaptate dinamicii speciei în cauză;

| b. | La aplicarea și elaborarea planurilor multianuale trebuie propuse măsuri care să se bazeze pe principiul prudenței economice, ținând seama de necesitatea ca adaptările oportune să se efectueze treptat și evitând impunerea unor termene excesiv de scurte când nu există o necesitate urgentă, care să se bazeze pe raționamente obiective și care să fie totodată fezabile din punct de vedere socioeconomic. În paralel, trebuie elaborat un studiu de impact socioeconomic la care să poată contribui actorii implicați sau reprezentanții recunoscuți din punct de vedere juridic ai acestora; |
| --- | --- |

b.

La aplicarea și elaborarea planurilor multianuale trebuie propuse măsuri care să se bazeze pe principiul prudenței economice, ținând seama de necesitatea ca adaptările oportune să se efectueze treptat și evitând impunerea unor termene excesiv de scurte când nu există o necesitate urgentă, care să se bazeze pe raționamente obiective și care să fie totodată fezabile din punct de vedere socioeconomic. În paralel, trebuie elaborat un studiu de impact socioeconomic la care să poată contribui actorii implicați sau reprezentanții recunoscuți din punct de vedere juridic ai acestora;

| 7. | recunoaște că gestionarea pescuitului pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, care să țină seama de cunoștințele ecologice tradiționale dobândite de pescari de-a lungul generațiilor, necesită seturi de date armonizate, fiabile și exacte. De asemenea, atrage atenția asupra necesității de a coopera cu sectorul pescuitului în ceea ce privește colectarea datelor. CoR cere Comisiei Europene și statelor membre să aloce resurse pentru cercetare și pentru evaluările experților, subliniind rolul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), ca organism științific în măsură să sprijine activitățile Comisiei Europene în materie de gestionare durabilă a pescuitului; |
| --- | --- |

7.

recunoaște că gestionarea pescuitului pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, care să țină seama de cunoștințele ecologice tradiționale dobândite de pescari de-a lungul generațiilor, necesită seturi de date armonizate, fiabile și exacte. De asemenea, atrage atenția asupra necesității de a coopera cu sectorul pescuitului în ceea ce privește colectarea datelor. CoR cere Comisiei Europene și statelor membre să aloce resurse pentru cercetare și pentru evaluările experților, subliniind rolul Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), ca organism științific în măsură să sprijine activitățile Comisiei Europene în materie de gestionare durabilă a pescuitului;

| 8. | considerând că colectarea de date este necesară pentru evaluarea economică și socioeconomică a părților interesate în sectorul pescuitului, în sectorul acvaculturii și în sectorul prelucrării produselor obținute din pescuit și acvacultură, precum și a evoluției situației ocupării forței de muncă din aceste sectoare, UE ar trebui să aloce organismelor regionale și naționale resursele corespunzătoare pentru colectarea acestor date; |
| --- | --- |

8.

considerând că colectarea de date este necesară pentru evaluarea economică și socioeconomică a părților interesate în sectorul pescuitului, în sectorul acvaculturii și în sectorul prelucrării produselor obținute din pescuit și acvacultură, precum și a evoluției situației ocupării forței de muncă din aceste sectoare, UE ar trebui să aloce organismelor regionale și naționale resursele corespunzătoare pentru colectarea acestor date;

Accesul la apele costiere

| 9. | salută opinia exprimată de Comisia Europeană conform căreia normele în vigoare de restricționare a accesului la resurse în interiorul zonelor de 12 mile marine ale statelor membre au funcționat în mod satisfăcător, fiind benefice pentru conservare prin limitarea efortului de pescuit în cea mai sensibilă parte a apelor Uniunii. De aceea, Comitetul Regiunilor consideră că aceste norme trebuie să se aplice în continuare; |
| --- | --- |

9.

salută opinia exprimată de Comisia Europeană conform căreia normele în vigoare de restricționare a accesului la resurse în interiorul zonelor de 12 mile marine ale statelor membre au funcționat în mod satisfăcător, fiind benefice pentru conservare prin limitarea efortului de pescuit în cea mai sensibilă parte a apelor Uniunii. De aceea, Comitetul Regiunilor consideră că aceste norme trebuie să se aplice în continuare;

| 10. | solicită cu fermitate ca resursele biologice marine din jurul regiunilor ultraperiferice să beneficieze în continuare de o protecție specială, deoarece contribuie la menținerea economiei locale a acestor regiuni, având în vedere situația structurală, socială și economică a acestor insule; |
| --- | --- |

10.

solicită cu fermitate ca resursele biologice marine din jurul regiunilor ultraperiferice să beneficieze în continuare de o protecție specială, deoarece contribuie la menținerea economiei locale a acestor regiuni, având în vedere situația structurală, socială și economică a acestor insule;

| 11. | atrage atenția asupra principiului statului de origine, așa cum este prevăzut în Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării, și îndeamnă statele membre să se conformeze prevederilor acesteia în propriile lor zone economice exclusive, astfel încât stocurile de pești sălbatici care se reproduc în cursuri de apă (anadromi) și care sunt pe cale de dispariție să poată rămâne viabile; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția asupra principiului statului de origine, așa cum este prevăzut în Convenția Organizației Națiunilor Unite asupra dreptului mării, și îndeamnă statele membre să se conformeze prevederilor acesteia în propriile lor zone economice exclusive, astfel încât stocurile de pești sălbatici care se reproduc în cursuri de apă (anadromi) și care sunt pe cale de dispariție să poată rămâne viabile;

| 12. | de asemenea, consideră că, în ceea ce privește propria zonă de 12 mile marine și luând în considerare consecințele de mediu și socioeconomice care pot apărea la nivel de subzonă geografică (GSA) sau la un nivel inferior, statelor membre trebuie să li se permită să adopte măsuri de conservare și gestionare aplicabile tuturor navelor de pescuit ale Uniunii, cu condiția ca, în cazul în care măsurile respective se aplică navelor de pescuit din Uniune aparținând altor state membre, măsurile adoptate să fie nediscriminatorii, să fi avut loc o consultare și o informare corespunzătoare a celorlalte state membre interesate, iar Uniunea să nu fi adoptat măsuri care să vizeze în mod specific conservarea și gestionarea în respectiva zonă de 12 mile marine; |
| --- | --- |

12.

de asemenea, consideră că, în ceea ce privește propria zonă de 12 mile marine și luând în considerare consecințele de mediu și socioeconomice care pot apărea la nivel de subzonă geografică (GSA) sau la un nivel inferior, statelor membre trebuie să li se permită să adopte măsuri de conservare și gestionare aplicabile tuturor navelor de pescuit ale Uniunii, cu condiția ca, în cazul în care măsurile respective se aplică navelor de pescuit din Uniune aparținând altor state membre, măsurile adoptate să fie nediscriminatorii, să fi avut loc o consultare și o informare corespunzătoare a celorlalte state membre interesate, iar Uniunea să nu fi adoptat măsuri care să vizeze în mod specific conservarea și gestionarea în respectiva zonă de 12 mile marine;

Reducerea aruncării capturilor înapoi în mare

| 13. | este de acord că sunt necesare resurse pentru reducerea și, dacă este posibil, eliminarea nivelurilor actuale ridicate de capturi nedorite și aruncate înapoi în mare, care reprezintă o risipă considerabilă și afectează negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și ecosistemele marine, precum și viabilitatea financiară a pescăriilor. Având în vedere aceste aspecte, consideră că trebuie încurajată utilizarea unor unelte de pescuit mai selective și a unor tehnici de pescuit mai performante, astfel încât să se reducă cât mai mult volumul capturilor aruncate înapoi în mare. Acolo unde este posibil, interdicția aruncării capturilor înapoi în mare ar trebui introdusă treptat, începând cu speciile care fac obiectul pescuitului industrial, fiind totuși autorizată aruncarea peste bord a organismelor marine care pot supraviețui odată ce sunt aruncate înapoi în mare; |
| --- | --- |

13.

este de acord că sunt necesare resurse pentru reducerea și, dacă este posibil, eliminarea nivelurilor actuale ridicate de capturi nedorite și aruncate înapoi în mare, care reprezintă o risipă considerabilă și afectează negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și ecosistemele marine, precum și viabilitatea financiară a pescăriilor. Având în vedere aceste aspecte, consideră că trebuie încurajată utilizarea unor unelte de pescuit mai selective și a unor tehnici de pescuit mai performante, astfel încât să se reducă cât mai mult volumul capturilor aruncate înapoi în mare. Acolo unde este posibil, interdicția aruncării capturilor înapoi în mare ar trebui introdusă treptat, începând cu speciile care fac obiectul pescuitului industrial, fiind totuși autorizată aruncarea peste bord a organismelor marine care pot supraviețui odată ce sunt aruncate înapoi în mare;

| 14. | consideră că debarcarea capturilor nedorite nu ar trebui să genereze avantaje economice complete pentru operator și că transformarea acestor capturi în făină animală reprezintă o falsă soluție în raport cu obiectivele Comisiei în materie de mediu; |
| --- | --- |

14.

consideră că debarcarea capturilor nedorite nu ar trebui să genereze avantaje economice complete pentru operator și că transformarea acestor capturi în făină animală reprezintă o falsă soluție în raport cu obiectivele Comisiei în materie de mediu;

| 15. | subliniază, de asemenea, că regulamentul de bază nu pare contextul potrivit pentru prezentarea unei liste amănunțite a speciilor a căror debarcare este obligatorie. Această obligație s-ar încadra mai bine în diversele planuri de gestionare pe specii (mono- sau multispecifice); |
| --- | --- |

15.

subliniază, de asemenea, că regulamentul de bază nu pare contextul potrivit pentru prezentarea unei liste amănunțite a speciilor a căror debarcare este obligatorie. Această obligație s-ar încadra mai bine în diversele planuri de gestionare pe specii (mono- sau multispecifice);

Accesul la resurse

| 16. | consideră că reglementarea în vigoare permite deja statelor membre care o doresc să instituie sisteme de cote individuale transferabile pentru propria flotă, cu consecințele cunoscute, atât în materie de speculație, cât și de concentrare. Având în vedere aceste aspecte, nu este indicat să se impună fiecărui stat membru instituirea de drepturi de pescuit transferabile sau care pot fi închiriate; |
| --- | --- |

16.

consideră că reglementarea în vigoare permite deja statelor membre care o doresc să instituie sisteme de cote individuale transferabile pentru propria flotă, cu consecințele cunoscute, atât în materie de speculație, cât și de concentrare. Având în vedere aceste aspecte, nu este indicat să se impună fiecărui stat membru instituirea de drepturi de pescuit transferabile sau care pot fi închiriate;

| 17. | de asemenea, consideră că durata oricărui sistem de concesiuni de pescuit transferabile trebuie să fie stabilită de statele membre; |
| --- | --- |

17.

de asemenea, consideră că durata oricărui sistem de concesiuni de pescuit transferabile trebuie să fie stabilită de statele membre;

| 18. | atrage atenția asupra riscurilor și efectelor negative pe care le-ar putea avea introducerea obligatorie a sistemului de concesiuni de pescuit transferabile și recomandă ca opțiunea pentru astfel de sisteme să fie voluntară și de competența fiecărui stat membru; |
| --- | --- |

18.

atrage atenția asupra riscurilor și efectelor negative pe care le-ar putea avea introducerea obligatorie a sistemului de concesiuni de pescuit transferabile și recomandă ca opțiunea pentru astfel de sisteme să fie voluntară și de competența fiecărui stat membru;

| 19. | solicită ferm ca statele membre să-și adapteze propriile reglementări înainte de introducerea unui sistem pe bază voluntară de concesiuni de pescuit transferabile, astfel încât să asigure o protecție adecvată a intereselor pescuitului costier și protecția împotriva efectelor negative ale introducerii sistemului, cum ar fi concentrarea excesivă sau activitățile speculative; |
| --- | --- |

19.

solicită ferm ca statele membre să-și adapteze propriile reglementări înainte de introducerea unui sistem pe bază voluntară de concesiuni de pescuit transferabile, astfel încât să asigure o protecție adecvată a intereselor pescuitului costier și protecția împotriva efectelor negative ale introducerii sistemului, cum ar fi concentrarea excesivă sau activitățile speculative;

| 20. | reamintește, în legătură cu eliminarea capacităților în exces, experiențele pozitive ale ajutorului pentru dezmembrare; |
| --- | --- |

20.

reamintește, în legătură cu eliminarea capacităților în exces, experiențele pozitive ale ajutorului pentru dezmembrare;

| 21. | consideră că specificitatea și vulnerabilitatea socioeconomică a sectorului pescuitului în multe state membre, precum și prioritățile diferite ale statelor membre în materie de politică socioeconomică în raport cu pescuitul sugerează faptul că sistemul obligatoriu de concesiuni de pescuit este inadecvat și că metoda de alocare a posibilităților de pescuit și orice norme privind transferul acestora trebuie decise în continuare la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

21.

consideră că specificitatea și vulnerabilitatea socioeconomică a sectorului pescuitului în multe state membre, precum și prioritățile diferite ale statelor membre în materie de politică socioeconomică în raport cu pescuitul sugerează faptul că sistemul obligatoriu de concesiuni de pescuit este inadecvat și că metoda de alocare a posibilităților de pescuit și orice norme privind transferul acestora trebuie decise în continuare la nivelul statelor membre;

| 22. | de asemenea, solicită să se ia în considerare constrângerile specifice ale regiunilor ultraperiferice la stabilirea plafoanelor pentru capacitatea de pescuit a flotelor artizanale, menținându-se nivelurile de referință actuale; |
| --- | --- |

22.

de asemenea, solicită să se ia în considerare constrângerile specifice ale regiunilor ultraperiferice la stabilirea plafoanelor pentru capacitatea de pescuit a flotelor artizanale, menținându-se nivelurile de referință actuale;

Dimensiunea externă

| 23. | solicită Uniunii Europene să promoveze obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului la nivel internațional. În acest scop, Uniunea ar trebui să depună eforturi pentru a îmbunătăți performanța organizațiilor regionale și internaționale în materie de conservare și gestionare a stocurilor internaționale de pește, promovând un proces decizional bazat pe date științifice, o respectare mai strictă, o mai mare transparență și participare a părților interesate, în special a pescarilor, și combătând pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); |
| --- | --- |

23.

solicită Uniunii Europene să promoveze obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului la nivel internațional. În acest scop, Uniunea ar trebui să depună eforturi pentru a îmbunătăți performanța organizațiilor regionale și internaționale în materie de conservare și gestionare a stocurilor internaționale de pește, promovând un proces decizional bazat pe date științifice, o respectare mai strictă, o mai mare transparență și participare a părților interesate, în special a pescarilor, și combătând pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

| 24. | este de acord ca acordurile cu țările terțe privind gestionarea durabilă a pescuitului să ofere drepturi de acces în schimbul unei contribuții financiare din partea Uniunii și să contribuie la instituirea unui cadru de guvernanță de înaltă calitate în țările respective, pentru a asigura luarea unor măsuri eficiente de monitorizare, control și supraveghere, în vederea exploatării durabile a resurselor piscicole; consideră, de asemenea, că acordurile cu țările terțe trebuie să asigure flotei de pescuit a Uniunii, care depinde de aceste acorduri, un cadru de stabilitate, viabilitate și rentabilitate capabil să-i garanteze viitorul; |
| --- | --- |

24.

este de acord ca acordurile cu țările terțe privind gestionarea durabilă a pescuitului să ofere drepturi de acces în schimbul unei contribuții financiare din partea Uniunii și să contribuie la instituirea unui cadru de guvernanță de înaltă calitate în țările respective, pentru a asigura luarea unor măsuri eficiente de monitorizare, control și supraveghere, în vederea exploatării durabile a resurselor piscicole; consideră, de asemenea, că acordurile cu țările terțe trebuie să asigure flotei de pescuit a Uniunii, care depinde de aceste acorduri, un cadru de stabilitate, viabilitate și rentabilitate capabil să-i garanteze viitorul;

| 25. | susține că acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului cu țările terțe ar trebui să creeze un cadru juridic, economic și de mediu pentru activitățile de pescuit efectuate de navele UE sau pentru investițiile realizate de operatori din UE în domeniul pescuitului, în conformitate cu măsurile pertinente adoptate de organizațiile internaționale, inclusiv de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. Acordurile de pescuit sunt menite, printre altele, să garanteze că activitățile de pescuit în țările terțe se desfășoară în condiții de durabilitate și prin mijloace satisfăcătoare pentru ambele părți; |
| --- | --- |

25.

susține că acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului cu țările terțe ar trebui să creeze un cadru juridic, economic și de mediu pentru activitățile de pescuit efectuate de navele UE sau pentru investițiile realizate de operatori din UE în domeniul pescuitului, în conformitate cu măsurile pertinente adoptate de organizațiile internaționale, inclusiv de organizațiile regionale de gestionare a pescuitului. Acordurile de pescuit sunt menite, printre altele, să garanteze că activitățile de pescuit în țările terțe se desfășoară în condiții de durabilitate și prin mijloace satisfăcătoare pentru ambele părți;

Acvacultura

| 26. | recunoaște că importanța economică și strategică a acvaculturii justifică promovarea acesteia prin intermediul unui regulament distinct, care să abordeze orientările la nivelul UE pentru planurile strategice naționale, pentru a îmbunătăți competitivitatea sectorului acvaculturii, susținând dezvoltarea și inovarea durabilă din punct de vedere ecologic, economic și social în cadrul întregului lanț de producție și comercializare și încurajând procesarea locală și diversificarea, îmbunătățind astfel și calitatea vieții în zonele costiere și rurale; de asemenea, trebuie dezvoltate mecanisme pentru schimbul de informații și bune practici între statele membre, printr-o metodă deschisă de coordonare a măsurilor naționale privind securitatea activității economice, accesul la apele și spațiul Uniunii – acordând o atenție deosebită compatibilității dintre protecția mediului și desfășurarea activității în zonele clasificate în cadrul rețelei Natura 2000 –, și simplificarea administrativă a acordării licențelor și autorizațiilor; |
| --- | --- |

26.

recunoaște că importanța economică și strategică a acvaculturii justifică promovarea acesteia prin intermediul unui regulament distinct, care să abordeze orientările la nivelul UE pentru planurile strategice naționale, pentru a îmbunătăți competitivitatea sectorului acvaculturii, susținând dezvoltarea și inovarea durabilă din punct de vedere ecologic, economic și social în cadrul întregului lanț de producție și comercializare și încurajând procesarea locală și diversificarea, îmbunătățind astfel și calitatea vieții în zonele costiere și rurale; de asemenea, trebuie dezvoltate mecanisme pentru schimbul de informații și bune practici între statele membre, printr-o metodă deschisă de coordonare a măsurilor naționale privind securitatea activității economice, accesul la apele și spațiul Uniunii – acordând o atenție deosebită compatibilității dintre protecția mediului și desfășurarea activității în zonele clasificate în cadrul rețelei Natura 2000 –, și simplificarea administrativă a acordării licențelor și autorizațiilor;

| 27. | recunoaște necesitatea înființării unui Consiliu consultativ pentru acvacultură, care să poată reprezenta cu adevărat domeniul, cuprinzând așadar un număr suficient de reprezentanți ai sectorului productiv (asociații profesionale, organizații de producători sau camere de comerț); |
| --- | --- |

27.

recunoaște necesitatea înființării unui Consiliu consultativ pentru acvacultură, care să poată reprezenta cu adevărat domeniul, cuprinzând așadar un număr suficient de reprezentanți ai sectorului productiv (asociații profesionale, organizații de producători sau camere de comerț);

Piața produselor obținute din pescuit

| 28. | este de acord cu faptul că, datorită caracterului imprevizibil al activităților de pescuit, este oportună instituirea unui mecanism de stocare a produselor obținute din pescuit destinate consumului uman, cu scopul de a favoriza o mai mare stabilitate a pieței și de a spori randamentul produselor, în special prin crearea de valoare adăugată. Acest mecanism ar trebui extins și la produsele de acvacultură; |
| --- | --- |

28.

este de acord cu faptul că, datorită caracterului imprevizibil al activităților de pescuit, este oportună instituirea unui mecanism de stocare a produselor obținute din pescuit destinate consumului uman, cu scopul de a favoriza o mai mare stabilitate a pieței și de a spori randamentul produselor, în special prin crearea de valoare adăugată. Acest mecanism ar trebui extins și la produsele de acvacultură;

| 29. | recunoaște că aplicarea unor standarde comune de comercializare ar trebui să facă posibilă aprovizionarea pieței cu produse sustenabile, să realizeze pe deplin potențialul pieței interne în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură și să faciliteze comerțul bazat pe concurență loială, contribuind astfel la îmbunătățirea profitabilității producției; |
| --- | --- |

29.

recunoaște că aplicarea unor standarde comune de comercializare ar trebui să facă posibilă aprovizionarea pieței cu produse sustenabile, să realizeze pe deplin potențialul pieței interne în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură și să faciliteze comerțul bazat pe concurență loială, contribuind astfel la îmbunătățirea profitabilității producției;

| 30. | consideră că, dată fiind varietatea tot mai mare a produselor obținute din pescuit și din acvacultură, este esențial să li se furnizeze consumatorilor, în mod clar, inteligibil și comprehensibil, un minim de informații obligatorii privind caracteristicile principale ale produselor; |
| --- | --- |

30.

consideră că, dată fiind varietatea tot mai mare a produselor obținute din pescuit și din acvacultură, este esențial să li se furnizeze consumatorilor, în mod clar, inteligibil și comprehensibil, un minim de informații obligatorii privind caracteristicile principale ale produselor;

| 31. | solicită ferm să fie pusă în practică organizarea comună a pieței, cu respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii, în special în ceea ce privește dispozițiile Organizației Mondiale a Comerțului, fără a aduce atingere standardizării și omologării măsurilor igienico-sanitare pentru produsele provenite din țări terțe sau dezvoltării unei practici comerciale maritime și de pescuit care să faciliteze eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat; |
| --- | --- |

31.

solicită ferm să fie pusă în practică organizarea comună a pieței, cu respectarea angajamentelor internaționale ale Uniunii, în special în ceea ce privește dispozițiile Organizației Mondiale a Comerțului, fără a aduce atingere standardizării și omologării măsurilor igienico-sanitare pentru produsele provenite din țări terțe sau dezvoltării unei practici comerciale maritime și de pescuit care să faciliteze eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat;

| 32. | solicită introducerea, acolo unde este posibil, a unei certificări publice a produselor pescuitului din UE, pentru a garanta proveniența acestora din întreprinderi de pescuit gestionate în mod adecvat; |
| --- | --- |

32.

solicită introducerea, acolo unde este posibil, a unei certificări publice a produselor pescuitului din UE, pentru a garanta proveniența acestora din întreprinderi de pescuit gestionate în mod adecvat;

Regionalizarea

| 33. | solicită regionalizarea sporită a politicii comune în domeniul pescuitului, astfel încât cunoștințele și experiența tuturor părților interesate, mai ales a autorităților locale și regionale, să poată fi valorificate în cadrul acestei politici, și subliniază importanța strategiilor macroeconomice; |
| --- | --- |

33.

solicită regionalizarea sporită a politicii comune în domeniul pescuitului, astfel încât cunoștințele și experiența tuturor părților interesate, mai ales a autorităților locale și regionale, să poată fi valorificate în cadrul acestei politici, și subliniază importanța strategiilor macroeconomice;

| 34. | atrage atenția asupra interacțiunilor din ce în ce mai mari dintre pescuitul de agrement, pescarii profesioniști și comunitățile care depind de activitățile de pescuit; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția asupra interacțiunilor din ce în ce mai mari dintre pescuitul de agrement, pescarii profesioniști și comunitățile care depind de activitățile de pescuit;

| 35. | susține întru totul introducerea unui proces care să țină seama de trăsăturile specifice și de nevoile regiunilor, inclusiv de cooperarea cu consiliile consultative regionale, astfel încât să se adopte măsuri de conservare și măsuri tehnice pentru punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, pentru a permite politicii să abordeze mai bine realitățile și caracteristicile specifice ale fiecărui tip de întreprindere de pescuit în parte, inclusiv problemele de natură transfrontalieră; |
| --- | --- |

35.

susține întru totul introducerea unui proces care să țină seama de trăsăturile specifice și de nevoile regiunilor, inclusiv de cooperarea cu consiliile consultative regionale, astfel încât să se adopte măsuri de conservare și măsuri tehnice pentru punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului, pentru a permite politicii să abordeze mai bine realitățile și caracteristicile specifice ale fiecărui tip de întreprindere de pescuit în parte, inclusiv problemele de natură transfrontalieră;

| 36. | de asemenea, consideră că consiliile consultative regionale sau alte structuri de parteneriat similare ar trebui consolidate, astfel încât să se asigure nu numai consultarea comunităților locale, ci și participarea efectivă a acestora la gestionarea resurselor lor piscicole locale; |
| --- | --- |

36.

de asemenea, consideră că consiliile consultative regionale sau alte structuri de parteneriat similare ar trebui consolidate, astfel încât să se asigure nu numai consultarea comunităților locale, ci și participarea efectivă a acestora la gestionarea resurselor lor piscicole locale;

| 37. | solicită ca implementarea politicii comune în domeniul pescuitului să țină cont de interacțiunile cu alte afaceri maritime, recunoscând că toate domeniile care se referă la mările și oceanele Europei, inclusiv amenajarea spațiului maritim, sunt interconectate, consolidând astfel politica maritimă integrată; |
| --- | --- |

37.

solicită ca implementarea politicii comune în domeniul pescuitului să țină cont de interacțiunile cu alte afaceri maritime, recunoscând că toate domeniile care se referă la mările și oceanele Europei, inclusiv amenajarea spațiului maritim, sunt interconectate, consolidând astfel politica maritimă integrată;

| 38. | subliniază că, în procesul de punere în aplicare a PCP, nu se poate face abstracție de protecția ecosistemelor acvatice, în întreaga lor complexitate și interacțiune, ținând seama de vulnerabilitatea apelor de tranziție sau a coridoarelor ecologice fluviale și lacustre și a populațiilor de pești din zonele respective, trebuind acordată o atenție specială menținerii și dezvoltării speciilor valoroase pe cale de dispariție și mai ales speciilor anadrome și catadrome; |
| --- | --- |

38.

subliniază că, în procesul de punere în aplicare a PCP, nu se poate face abstracție de protecția ecosistemelor acvatice, în întreaga lor complexitate și interacțiune, ținând seama de vulnerabilitatea apelor de tranziție sau a coridoarelor ecologice fluviale și lacustre și a populațiilor de pești din zonele respective, trebuind acordată o atenție specială menținerii și dezvoltării speciilor valoroase pe cale de dispariție și mai ales speciilor anadrome și catadrome;

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

| 39. | este conștient de faptul că obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de statele membre în lipsa unui sprijin financiar adecvat, având în vedere problemele întâmpinate în dezvoltarea industriei pescuitului și în gestionarea acesteia, precum și resursele financiare limitate ale statelor membre; |
| --- | --- |

39.

este conștient de faptul că obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului nu pot fi îndeplinite în mod satisfăcător de statele membre în lipsa unui sprijin financiar adecvat, având în vedere problemele întâmpinate în dezvoltarea industriei pescuitului și în gestionarea acesteia, precum și resursele financiare limitate ale statelor membre;

| 40. | de aceea solicită să se instituie o asistență financiară multianuală din partea Uniunii, concentrată asupra priorităților politicii comune în domeniul pescuitului, pentru a se contribui la atingerea acestor obiective, în special la îmbunătățirea eficienței economice a sectorului (mai ales a flotei de pescuit), la crearea de noi locuri de muncă, la modernizare și la introducerea de inovații, inclusiv dezvoltarea unor nave sigure și durabile; |
| --- | --- |

40.

de aceea solicită să se instituie o asistență financiară multianuală din partea Uniunii, concentrată asupra priorităților politicii comune în domeniul pescuitului, pentru a se contribui la atingerea acestor obiective, în special la îmbunătățirea eficienței economice a sectorului (mai ales a flotei de pescuit), la crearea de noi locuri de muncă, la modernizare și la introducerea de inovații, inclusiv dezvoltarea unor nave sigure și durabile;

| 41. | solicită să se reintroducă, pentru perioada 2014-2020, sprijinul financiar pentru reînnoirea și modernizarea flotei de pescuit a regiunilor ultraperiferice; |
| --- | --- |

41.

solicită să se reintroducă, pentru perioada 2014-2020, sprijinul financiar pentru reînnoirea și modernizarea flotei de pescuit a regiunilor ultraperiferice;

| 42. | consideră că asistența financiară a Uniunii trebuie condiționată de respectarea de către statele membre și de către operatori a politicii comune în domeniul pescuitului. Astfel, această asistență financiară trebuie întreruptă sau suspendată sau trebuie să facă obiectul unor corecții în cazurile de încălcare de către statele membre a normelor politicii comune în domeniul pescuitului și în cazul unor încălcări grave și repetate ale normelor respective de către operatori; |
| --- | --- |

42.

consideră că asistența financiară a Uniunii trebuie condiționată de respectarea de către statele membre și de către operatori a politicii comune în domeniul pescuitului. Astfel, această asistență financiară trebuie întreruptă sau suspendată sau trebuie să facă obiectul unor corecții în cazurile de încălcare de către statele membre a normelor politicii comune în domeniul pescuitului și în cazul unor încălcări grave și repetate ale normelor respective de către operatori;

| 43. | salută integrarea Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF) în noul cadru strategic comun și alinierea acestuia la celelalte fonduri de dezvoltare regională și rurală, pentru a permite crearea unor cadre de dezvoltare locală integrată și îmbunătățirea simplificării accesului la fonduri la nivel local și regional. Solicită însă garanții cu privire la finanțările de care vor beneficia pescuitul și acvacultura și participarea regiunilor la punerea în aplicare strategică a acestora; |
| --- | --- |

43.

salută integrarea Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF) în noul cadru strategic comun și alinierea acestuia la celelalte fonduri de dezvoltare regională și rurală, pentru a permite crearea unor cadre de dezvoltare locală integrată și îmbunătățirea simplificării accesului la fonduri la nivel local și regional. Solicită însă garanții cu privire la finanțările de care vor beneficia pescuitul și acvacultura și participarea regiunilor la punerea în aplicare strategică a acestora;

| 44. | recunoaște valoarea biologică, productivă și istorică a stocurilor de pește și a habitatelor din zonele de râu și de lac și, de aceea, consideră că Uniunea Europeană trebuie să acorde asistență financiară acestui sector, inclusiv în vederea unei reduceri a capturilor marine, a reducerii importurilor și a consolidării competitivității teritoriale; |
| --- | --- |

44.

recunoaște valoarea biologică, productivă și istorică a stocurilor de pește și a habitatelor din zonele de râu și de lac și, de aceea, consideră că Uniunea Europeană trebuie să acorde asistență financiară acestui sector, inclusiv în vederea unei reduceri a capturilor marine, a reducerii importurilor și a consolidării competitivității teritoriale;

Competențele Comisiei Europene

| 45. | recunoaște că, în scopul îndeplinirii obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratat, pentru a completa sau modifica elemente neesențiale ale actului legislativ de bază. Cu toate acestea, Comitetul recomandă ca un recurs atât de extins al Comisiei la acte delegate să fie evaluat atent și în amănunt, din perspectivă juridică și politică, garantându-se că această competență este clar definită în ce privește obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării competenței; |
| --- | --- |

45.

recunoaște că, în scopul îndeplinirii obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului, Comisiei trebuie să i se delege competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratat, pentru a completa sau modifica elemente neesențiale ale actului legislativ de bază. Cu toate acestea, Comitetul recomandă ca un recurs atât de extins al Comisiei la acte delegate să fie evaluat atent și în amănunt, din perspectivă juridică și politică, garantându-se că această competență este clar definită în ce privește obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării competenței;

| 46. | solicită Comisiei să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți și de autorități regionale, în cursul lucrărilor sale pregătitoare pentru adoptarea de acte delegate; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți și de autorități regionale, în cursul lucrărilor sale pregătitoare pentru adoptarea de acte delegate;

| 47. | consideră că, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu; |
| --- | --- |

47.

consideră că, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu;

| 48. | susține și încurajează ferm utilizarea „dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității”, astfel cum este prevăzută în Regulamentul general al Comisiei privind cadrul strategic comun, ca metodă care să sprijine autoritățile de la nivel local și regional în obținerea de finanțare prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF) – pe lângă fondurile structurale și Fondul de dezvoltare rurală. Coordonarea dintre fonduri va trebui să se facă într-un cadru flexibil și ar trebui să permită consolidarea posibilităților de intervenție a acestor fonduri. Colectivitățile vor trebui să participe la elaborarea cadrului strategic și a programelor operaționale; |
| --- | --- |

48.

susține și încurajează ferm utilizarea „dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității”, astfel cum este prevăzută în Regulamentul general al Comisiei privind cadrul strategic comun, ca metodă care să sprijine autoritățile de la nivel local și regional în obținerea de finanțare prin Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF) – pe lângă fondurile structurale și Fondul de dezvoltare rurală. Coordonarea dintre fonduri va trebui să se facă într-un cadru flexibil și ar trebui să permită consolidarea posibilităților de intervenție a acestor fonduri. Colectivitățile vor trebui să participe la elaborarea cadrului strategic și a programelor operaționale;

| 49. | subliniază că pentru succesul politicii comune în domeniul pescuitului este necesar un sistem eficace de control, inspecție și executare, care să includă lupta împotriva activităților de pescuit INN. În cadrul acestui sistem de control, inspecție și executare al Uniunii trebuie promovată utilizarea tehnologiilor moderne. Statele membre sau Comisia trebuie să aibă posibilitatea de a desfășura proiecte pilot privind noile tehnologii de control și sisteme de gestionare a datelor. |
| --- | --- |

49.

subliniază că pentru succesul politicii comune în domeniul pescuitului este necesar un sistem eficace de control, inspecție și executare, care să includă lupta împotriva activităților de pescuit INN. În cadrul acestui sistem de control, inspecție și executare al Uniunii trebuie promovată utilizarea tehnologiilor moderne. Statele membre sau Comisia trebuie să aibă posibilitatea de a desfășura proiecte pilot privind noile tehnologii de control și sisteme de gestionare a datelor.

| 50. | consideră că ar trebui efectuată la fiecare cinci ani o evaluare a gradului de respectare a regulamentului UE. |
| --- | --- |

50.

consideră că ar trebui efectuată la fiecare cinci ani o evaluare a gradului de respectare a regulamentului UE.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

COM(2011) 425 final

Amendamentul 1

Considerentul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În cadrul Summitului privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea Europeană și statele sale membre s-au angajat să acționeze împotriva reducerii continue a numeroase stocuri de pește. Prin urmare, Uniunea trebuie să își îmbunătățească politica comună în domeniul pescuitului pentru a se asigura că, în mod prioritar, nivelurile de exploatare a stocurilor de resurse biologice marine sunt restabilite și menținute la niveluri care pot să asigure, cel târziu din 2015, productivitatea maximă durabilă a populațiilor stocurilor exploatate. În cazurile în care nu sunt disponibile informații științifice suficiente, ar putea fi necesară aplicarea unor valori aproximative pentru productivitatea maximă durabilă. | În cadrul Summitului privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea Europeană și statele sale membre s-au angajat să acționeze împotriva reducerii continue a numeroase stocuri de pește. Prin urmare, Uniunea trebuie să își îmbunătățească politica comună în domeniul pescuitului pentru a se asigura că, în mod prioritar, nivelurile de exploatare a stocurilor de resurse biologice marine sunt restabilite și menținute la niveluri care pot să asigure, cel târziu din 2015, productivitatea maximă durabilă a populațiilor stocurilor exploatate. În cazurile în care nu sunt disponibile informații științifice suficiente, ar putea fi necesară aplicarea unor valori aproximative pentru productivitatea maximă durabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În cadrul Summitului privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea Europeană și statele sale membre s-au angajat să acționeze împotriva reducerii continue a numeroase stocuri de pește. Prin urmare, Uniunea trebuie să își îmbunătățească politica comună în domeniul pescuitului pentru a se asigura că, în mod prioritar, nivelurile de exploatare a stocurilor de resurse biologice marine sunt restabilite și menținute la niveluri care pot să asigure, cel târziu din 2015, productivitatea maximă durabilă a populațiilor stocurilor exploatate. În cazurile în care nu sunt disponibile informații științifice suficiente, ar putea fi necesară aplicarea unor valori aproximative pentru productivitatea maximă durabilă.

În cadrul Summitului privind dezvoltarea durabilă de la Johannesburg din 2002, Uniunea Europeană și statele sale membre s-au angajat să acționeze împotriva reducerii continue a numeroase stocuri de pește. Prin urmare, Uniunea trebuie să își îmbunătățească politica comună în domeniul pescuitului pentru a se asigura că, în mod prioritar, nivelurile de exploatare a stocurilor de resurse biologice marine sunt restabilite și menținute la niveluri care pot să asigure, cel târziu din 2015, productivitatea maximă durabilă a populațiilor stocurilor exploatate. În cazurile în care nu sunt disponibile informații științifice suficiente, ar putea fi necesară aplicarea unor valori aproximative pentru productivitatea maximă durabilă.

Expunere de motive

Acordul de la Johannesburg din 2002 recunoștea că, în cazul anumitor specii și stocuri, este posibil să nu se poată atinge producția maximă durabilă până în 2015 și cuprindea cuvintele „acolo unde este posibil”, pentru a acoperi o astfel de eventualitate. UE nu ar trebui să încerce să-și depășească obligațiile internaționale.

Amendamentul 2

Considerentul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Prin decizia luată de Conferința privind planul strategic pentru biodiversitate 2011-2020 a părților la Convenția privind diversitatea biologică au fost stabilite ținte în ceea ce privește pescăriile; politica comună în domeniul pescuitului trebuie să asigure coerența cu țintele privind biodiversitatea adoptate de Consiliul European, și cu cele din Comunicarea Comisiei „Asigurarea noastră de viață, capitalului nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020”, în special pentru a obține productivitatea maximă durabilă până în 2015. | Prin decizia luată de Conferința privind planul strategic pentru biodiversitate 2011-2020 a părților la Convenția privind diversitatea biologică au fost stabilite ținte în ceea ce privește pescăriile; politica comună în domeniul pescuitului trebuie să asigure coerența cu țintele privind biodiversitatea adoptate de Consiliul European, și cu cele din Comunicarea Comisiei „Asigurarea noastră de viață, capitalului nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020”, în special pentru a obține productivitatea maximă durabilă până în 2015. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Prin decizia luată de Conferința privind planul strategic pentru biodiversitate 2011-2020 a părților la Convenția privind diversitatea biologică au fost stabilite ținte în ceea ce privește pescăriile; politica comună în domeniul pescuitului trebuie să asigure coerența cu țintele privind biodiversitatea adoptate de Consiliul European, și cu cele din Comunicarea Comisiei „Asigurarea noastră de viață, capitalului nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020”, în special pentru a obține productivitatea maximă durabilă până în 2015.

Prin decizia luată de Conferința privind planul strategic pentru biodiversitate 2011-2020 a părților la Convenția privind diversitatea biologică au fost stabilite ținte în ceea ce privește pescăriile; politica comună în domeniul pescuitului trebuie să asigure coerența cu țintele privind biodiversitatea adoptate de Consiliul European, și cu cele din Comunicarea Comisiei „Asigurarea noastră de viață, capitalului nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020”, în special pentru a obține productivitatea maximă durabilă până în 2015.

Expunere de motive

Acordul de la Johannesburg din 2002 recunoștea că, în cazul anumitor specii și stocuri, este posibil să nu se poată atinge producția maximă durabilă până în 2015 și cuprindea cuvintele „acolo unde este posibil”, pentru a acoperi o astfel de eventualitate. UE nu ar trebui să încerce să-și depășească obligațiile internaționale.

Amendamentul 3

Considerentul (15)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Resursele biologice marine din jurul insulelor Azore, Madeira și Canare trebuie să beneficieze în continuare de o protecție specială, deoarece contribuie la menținerea economiei locale a acestor insule, având în vedere situația structurală, socială și economică a respectivelor insule. Limitarea anumitor activități de pescuit în apele respective la navele de pescuit înregistrate în porturile din Insulele Azore, Madeira și Canare trebuie, în consecință, menținută. | Resursele biologice marine din jurul trebuie să beneficieze în continuare de o protecție specială, deoarece contribuie la menținerea economiei locale a acestor insule, având în vedere situația structurală, socială și economică a respectivelor insule. Limitarea anumitor activități de pescuit în apele respective la navele de pescuit înregistrate în porturile din trebuie, în consecință, menținută. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Resursele biologice marine din jurul insulelor Azore, Madeira și Canare trebuie să beneficieze în continuare de o protecție specială, deoarece contribuie la menținerea economiei locale a acestor insule, având în vedere situația structurală, socială și economică a respectivelor insule. Limitarea anumitor activități de pescuit în apele respective la navele de pescuit înregistrate în porturile din Insulele Azore, Madeira și Canare trebuie, în consecință, menținută.

Resursele biologice marine din jurul trebuie să beneficieze în continuare de o protecție specială, deoarece contribuie la menținerea economiei locale a acestor insule, având în vedere situația structurală, socială și economică a respectivelor insule. Limitarea anumitor activități de pescuit în apele respective la navele de pescuit înregistrate în porturile din trebuie, în consecință, menținută.

Expunere de motive

Regiunile ultraperiferice se confruntă cu situații dificile, trebuie să se țină seama de ansamblul acestora, pentru a contribui mai bine la dezvoltarea lor, care este strâns legată de starea resurselor marine și a mediului marin, în general. Astfel, acest amendament ține seama de totalitatea RUP din Uniunea Europeană.

Amendamentul 4

Considerentul (18)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Sunt necesare măsuri pentru reducerea și eliminarea nivelurilor actuale ridicate de capturi nedorite și aruncate înapoi în mare. Într-adevăr, capturile nedorite și aruncarea lor înapoi în mare reprezintă o risipă considerabilă și afectează negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și ecosistemele marine, precum și viabilitatea financiară a pescăriilor. Trebuie stabilită și pusă treptat în aplicare obligația de a debarca integral capturile din stocurile gestionate extrase în timpul activităților de pescuit în apele Uniunii sau de către navele de pescuit ale Uniunii. | Sunt necesare măsuri pentru reducerea și eliminarea nivelurilor actuale ridicate de capturi nedorite și aruncate înapoi în mare. Într-adevăr, capturile nedorite și aruncarea lor înapoi în mare reprezintă o risipă considerabilă și afect negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și ecosistemele marine, precum și viabilitatea financiară a pescăriilor. rebuie stabilită și pusă treptat în aplicare obligația de a debarca integral capturile din pescuit în apele Uniunii sau de către navele de pescuit ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Sunt necesare măsuri pentru reducerea și eliminarea nivelurilor actuale ridicate de capturi nedorite și aruncate înapoi în mare. Într-adevăr, capturile nedorite și aruncarea lor înapoi în mare reprezintă o risipă considerabilă și afectează negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și ecosistemele marine, precum și viabilitatea financiară a pescăriilor. Trebuie stabilită și pusă treptat în aplicare obligația de a debarca integral capturile din stocurile gestionate extrase în timpul activităților de pescuit în apele Uniunii sau de către navele de pescuit ale Uniunii.

Sunt necesare măsuri pentru reducerea și eliminarea nivelurilor actuale ridicate de capturi nedorite și aruncate înapoi în mare. Într-adevăr, capturile nedorite și aruncarea lor înapoi în mare reprezintă o risipă considerabilă și afect negativ exploatarea sustenabilă a resurselor biologice marine și ecosistemele marine, precum și viabilitatea financiară a pescăriilor. rebuie stabilită și pusă treptat în aplicare obligația de a debarca integral capturile din pescuit în apele Uniunii sau de către navele de pescuit ale Uniunii.

Amendamentul 5

Considerentul (29)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cel târziu la 31 decembrie 2013, trebuie pus în aplicare un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru majoritatea stocurilor gestionate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, pentru toate navele cu o lungime de minimum 12 metri și pentru toate celelalte nave care pescuiesc cu unelte tractate. Statele membre pot exclude din sistemul concesiunilor de pescuit transferabile navele cu o lungime de până la 12 metri care nu utilizează unelte tractate. Acest sistem trebuie să contribuie la reduceri ale flotei determinate de sector și la îmbunătățirea performanței economice, transformând posibilitățile de pescuit anuale ale unui stat membru în concesiuni sigure din punct de vedere juridic, exclusive și transferabile. Deoarece resursele biologice marine sunt un bun comun, concesiunile de pescuit transferabile trebuie să stabilească doar drepturi de utilizare a unei părți a posibilităților de pescuit anuale care revin unui stat membru, drepturile putând fi retrase în conformitate cu normele stabilite. | pus în aplicare un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru majoritatea stocurilor gestionate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, pentru toate navele cu o lungime de minimum 12 metri și pentru toate celelalte nave care pescuiesc. Acest sistem trebuie să contribuie la reduceri ale flotei determinate de sector și la îmbunătățirea performanței economice, transformând posibilitățile de pescuit anuale ale unui stat membru în concesiuni sigure din punct de vedere juridic, exclusive și transferabile. Deoarece resursele biologice marine sunt un bun comun, concesiunile de pescuit transferabile trebuie să stabilească doar drepturi de utilizare a unei părți a posibilităților de pescuit anuale care revin unui stat membru, drepturile putând fi retrase în conformitate cu normele stabilite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cel târziu la 31 decembrie 2013, trebuie pus în aplicare un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru majoritatea stocurilor gestionate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, pentru toate navele cu o lungime de minimum 12 metri și pentru toate celelalte nave care pescuiesc cu unelte tractate. Statele membre pot exclude din sistemul concesiunilor de pescuit transferabile navele cu o lungime de până la 12 metri care nu utilizează unelte tractate. Acest sistem trebuie să contribuie la reduceri ale flotei determinate de sector și la îmbunătățirea performanței economice, transformând posibilitățile de pescuit anuale ale unui stat membru în concesiuni sigure din punct de vedere juridic, exclusive și transferabile. Deoarece resursele biologice marine sunt un bun comun, concesiunile de pescuit transferabile trebuie să stabilească doar drepturi de utilizare a unei părți a posibilităților de pescuit anuale care revin unui stat membru, drepturile putând fi retrase în conformitate cu normele stabilite.

pus în aplicare un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru majoritatea stocurilor gestionate în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, pentru toate navele cu o lungime de minimum 12 metri și pentru toate celelalte nave care pescuiesc. Acest sistem trebuie să contribuie la reduceri ale flotei determinate de sector și la îmbunătățirea performanței economice, transformând posibilitățile de pescuit anuale ale unui stat membru în concesiuni sigure din punct de vedere juridic, exclusive și transferabile. Deoarece resursele biologice marine sunt un bun comun, concesiunile de pescuit transferabile trebuie să stabilească doar drepturi de utilizare a unei părți a posibilităților de pescuit anuale care revin unui stat membru, drepturile putând fi retrase în conformitate cu normele stabilite.

Expunere de motive

Introducerea concesiunilor de pescuit transferabile ar trebui să țină de competența statelor membre, și nu să fie obligatorie.

Amendamentul 6

Considerentul (31)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Caracteristicile specifice și vulnerabilitatea socioeconomică a unor flote artizanale justifică limitarea la navele mari a sistemului obligatoriu al concesiunilor de pescuit transferabile. Sistemul concesiunilor de pescuit transferabile trebuie să se aplice stocurilor pentru care sunt alocate posibilități de pescuit. | Caracteristicile specifice și vulnerabilitatea socioeconomică a unor flote artizanale justifică sistemului concesiunilor de pescuit transferabile. Sistemul concesiunilor de pescuit transferabile trebuie să se aplice stocurilor pentru care sunt alocate posibilități de pescuit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Caracteristicile specifice și vulnerabilitatea socioeconomică a unor flote artizanale justifică limitarea la navele mari a sistemului obligatoriu al concesiunilor de pescuit transferabile. Sistemul concesiunilor de pescuit transferabile trebuie să se aplice stocurilor pentru care sunt alocate posibilități de pescuit.

Caracteristicile specifice și vulnerabilitatea socioeconomică a unor flote artizanale justifică sistemului concesiunilor de pescuit transferabile. Sistemul concesiunilor de pescuit transferabile trebuie să se aplice stocurilor pentru care sunt alocate posibilități de pescuit.

Expunere de motive

Se propune modificarea acestui considerent pentru a fi coerent cu articolul 27 alineatul (1) și a confirma caracterul voluntar al concesiunilor de pescuit transferabile (CPT).

Amendamentul 7

Articolul 2 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Obiective generale
  1.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură asigură condiții de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung și contribuie la disponibilitatea aprovizionării cu alimente.
  2.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să aplice abordarea precaută a gestionării pescăriilor și urmărește să garanteze, până în 2015, că exploatarea resurselor biologice marine vii duce la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate deasupra nivelurilor care permit obținerea producției maxime durabile.
  3.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor, pentru a garanta că impacturile activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt limitate.
  4.   Politica comună de pescuit trebuie să integreze cerințele legislației Uniunii privind mediul. | Obiective generale
  1.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură asigură condiții de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung și contribuie la disponibilitatea aprovizionării cu alimente.
  2.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să aplice abordarea precaută a gestionării pescăriilor și urmărește să garanteze, până în 2015, că exploatarea resurselor biologice marine vii duce la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate deasupra nivelurilor care permit obținerea producției maxime durabile.
  3.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor, pentru a garanta că impacturile activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt limitate.
  4.   Politica comună de pescuit trebuie să integreze cerințele legislației Uniunii privind mediul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Obiective generale

1.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură asigură condiții de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung și contribuie la disponibilitatea aprovizionării cu alimente.

2.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să aplice abordarea precaută a gestionării pescăriilor și urmărește să garanteze, până în 2015, că exploatarea resurselor biologice marine vii duce la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate deasupra nivelurilor care permit obținerea producției maxime durabile.

3.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor, pentru a garanta că impacturile activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt limitate.

4.   Politica comună de pescuit trebuie să integreze cerințele legislației Uniunii privind mediul.

Obiective generale

1.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să garanteze că activitățile de pescuit și de acvacultură asigură condiții de mediu, economice și sociale sustenabile pe termen lung și contribuie la disponibilitatea aprovizionării cu alimente.

2.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să aplice abordarea precaută a gestionării pescăriilor și urmărește să garanteze, până în 2015, că exploatarea resurselor biologice marine vii duce la refacerea și menținerea populațiilor de specii recoltate deasupra nivelurilor care permit obținerea producției maxime durabile.

3.   Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor, pentru a garanta că impacturile activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt limitate.

4.   Politica comună de pescuit trebuie să integreze cerințele legislației Uniunii privind mediul.

Expunere de motive

Acordul de la Johannesburg din 2002 recunoștea că, în cazul anumitor specii și stocuri, este posibil să nu se poată atinge producția maximă durabilă până în 2015 și cuprindea cuvintele „acolo unde este posibil”, pentru a acoperi o astfel de eventualitate. UE nu ar trebui să încerce să-și depășească obligațiile internaționale.

Amendamentul 8

Articolul 2 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor, pentru a garanta că impacturile activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt limitate. | Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor, pentru a garanta că impacturile activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt limitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor, pentru a garanta că impacturile activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt limitate.

Politica comună în domeniul pescuitului trebuie să pună în aplicare abordarea ecosistemică a gestionării pescăriilor, pentru a garanta că impacturile activităților de pescuit asupra ecosistemului marin sunt limitate.

Expunere de motive

Acordul de la Johannesburg din 2002 recunoștea că, în cazul anumitor specii și stocuri, este posibil să nu se poată atinge producția maximă durabilă până în 2015 și cuprindea cuvintele „acolo unde este posibil”, pentru a acoperi o astfel de eventualitate.

Amendamentul 9

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Obiective specifice
  Pentru îndeplinirea obiectivelor generale prevăzute la articolul 2, politica comună în domeniul pescuitului trebuie, în mod concret:






  (a) | să elimine capturile nedorite din stocurile comerciale și să garanteze treptat debarcarea tuturor capturilor din astfel de stocuri; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Obiective specifice

Pentru îndeplinirea obiectivelor generale prevăzute la articolul 2, politica comună în domeniul pescuitului trebuie, în mod concret:

(a)

să elimine capturile nedorite din stocurile comerciale și să garanteze treptat debarcarea tuturor capturilor din astfel de stocuri;

| (b) | să ofere condiții pentru activități de pescuit eficiente în cadrul unui sector al pescuitului viabil și competitiv din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

(b)

să ofere condiții pentru activități de pescuit eficiente în cadrul unui sector al pescuitului viabil și competitiv din punct de vedere economic;

| (c) | să promoveze dezvoltarea activităților de acvacultură din Uniune, pentru a contribui la securitatea alimentară și la ocuparea forței de muncă în zonele costiere și rurale; |
| --- | --- |

(c)

să promoveze dezvoltarea activităților de acvacultură din Uniune, pentru a contribui la securitatea alimentară și la ocuparea forței de muncă în zonele costiere și rurale;

| (d) | să contribuie la un nivel de trai echitabil pentru cei ce depind de activitățile de pescuit; |
| --- | --- |

(d)

să contribuie la un nivel de trai echitabil pentru cei ce depind de activitățile de pescuit;

| (e) | să țină cont de interesele consumatorilor; |
| --- | --- |

(e)

să țină cont de interesele consumatorilor;

| (f) | să garanteze colectarea și gestionarea datelor în mod sistematic și armonizat. |
| --- | --- |

(f)

să garanteze colectarea și gestionarea datelor în mod sistematic și armonizat.

Obiective specifice

Pentru îndeplinirea obiectivelor generale prevăzute la articolul 2, politica comună în domeniul pescuitului trebuie, în mod concret:

| (a) | să elimine capturile nedorite din comerciale și să garanteze debarcarea tuturor capturilor din astfel de ; |
| --- | --- |

(a)

să elimine capturile nedorite din comerciale și să garanteze debarcarea tuturor capturilor din astfel de ;

| (b) | să ofere condiții pentru activități de pescuit eficiente în cadrul unui sector al pescuitului viabil și competitiv din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

(b)

să ofere condiții pentru activități de pescuit eficiente în cadrul unui sector al pescuitului viabil și competitiv din punct de vedere economic;

| (c) | să promoveze dezvoltarea activităților de acvacultură din Uniune, pentru a contribui la securitatea alimentară și la ocuparea forței de muncă în zonele costiere și rurale; |
| --- | --- |

(c)

să promoveze dezvoltarea activităților de acvacultură din Uniune, pentru a contribui la securitatea alimentară și la ocuparea forței de muncă în zonele costiere și rurale;

| (d) | |
| --- | --- |

(d)

()

| | |
| --- | --- |

| () | să contribuie la un nivel de trai echitabil pentru cei ce depind de activitățile de pescuit, ; |
| --- | --- |

să contribuie la un nivel de trai echitabil pentru cei ce depind de activitățile de pescuit, ;

| () | să țină cont de interesele consumatorilor; |
| --- | --- |

()

să țină cont de interesele consumatorilor;

| () | să garanteze colectarea și gestionarea datelor în mod sistematic și armonizat |
| --- | --- |

()

să garanteze colectarea și gestionarea datelor în mod sistematic și armonizat

| | |
| --- | --- |

Amendamentul 10

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Principiile bunei guvernanțe
  Politica comună în domeniul pescuitului este ghidată de următoarele principii de bună guvernanță:






  (a) | o clară definire a responsabilităților la nivelurile Uniunii, național, regional și local; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Principiile bunei guvernanțe

Politica comună în domeniul pescuitului este ghidată de următoarele principii de bună guvernanță:

(a)

o clară definire a responsabilităților la nivelurile Uniunii, național, regional și local;

| (b) | stabilirea măsurilor în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea măsurilor în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile;

| (c) | o perspectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

(c)

o perspectivă pe termen lung;

| (d) | o amplă implicare a părților interesate în toate etapele, de la conceperea măsurilor și până la punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

(d)

o amplă implicare a părților interesate în toate etapele, de la conceperea măsurilor și până la punerea lor în aplicare;

| (e) | responsabilitatea primară a statului de pavilion; |
| --- | --- |

(e)

responsabilitatea primară a statului de pavilion;

| (f) | coerența cu politica maritimă integrată și cu alte politici ale Uniunii. |
| --- | --- |

(f)

coerența cu politica maritimă integrată și cu alte politici ale Uniunii.

Principiile bunei guvernanțe

Politica comună în domeniul pescuitului este ghidată de următoarele principii de bună guvernanță:

| (a) | o clară definire a responsabilităților la nivelurile Uniunii, național, regional și local; |
| --- | --- |

(a)

o clară definire a responsabilităților la nivelurile Uniunii, național, regional și local;

| (b) | stabilirea măsurilor în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile ; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea măsurilor în conformitate cu cele mai bune avize științifice disponibile ;

| (c) | |
| --- | --- |

(c)

()

| () | o perspectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

o perspectivă pe termen lung;

| () | o amplă implicare a părților interesate, în toate etapele, de la conceperea măsurilor și până la punerea lor în aplicare; |
| --- | --- |

()

o amplă implicare a părților interesate, în toate etapele, de la conceperea măsurilor și până la punerea lor în aplicare;

| () | responsabilitatea primară a statului de pavilion; |
| --- | --- |

()

responsabilitatea primară a statului de pavilion;

| () | coerența cu alte politici ale Uniunii. |
| --- | --- |

()

coerența cu alte politici ale Uniunii.

Expunere de motive

Considerăm că, atunci când se adoptă decizii în acest domeniu, ar trebui respectată libertatea Consiliului și Parlamentului de lua decizii politice în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor și principiilor, astfel încât să se asigure buna guvernanță.

Se adaugă o nouă literă (c) la lista principiilor de bună guvernanță care ghidează politica comună în domeniul pescuitului. Este absolut necesar ca politica comună în domeniul pescuitului să fie aplicată, acolo unde este cazul, în mod progresiv și tranzitoriu.

Trebuie reamintită importanța regionalizării în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), acordându-se un rol sporit consiliilor consultative regionale.

Punctul g) este deconcertant întrucât așază PMI pe același nivel cu PCP și cu alte politici ale Uniunii. Suntem de părere că PCP face parte integrantă din PMI și că este important să existe o coerență internă în cadrul aceleiași politici, având aceiași factori de răspundere.

Amendamentul 11

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Definiții
  În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:






  — | prin „apele Uniunii” se înțelege apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente teritoriilor enumerate în anexa II la tratat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

—

prin „apele Uniunii” se înțelege apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente teritoriilor enumerate în anexa II la tratat;

| — | prin „resurse biologice marine” se înțelege specii acvatice marine vii disponibile și accesibile, inclusiv specii anadrome și catadrome, pe parcursul tuturor etapelor ciclului lor de viață; |
| --- | --- |

—

prin „resurse biologice marine” se înțelege specii acvatice marine vii disponibile și accesibile, inclusiv specii anadrome și catadrome, pe parcursul tuturor etapelor ciclului lor de viață;

| — | prin „resurse biologice de apă dulce” se înțelege specii acvatice de apă dulce vii disponibile și accesibile; |
| --- | --- |

—

prin „resurse biologice de apă dulce” se înțelege specii acvatice de apă dulce vii disponibile și accesibile;

| — | prin „navă de pescuit” se înțelege orice navă echipată pentru pescuitul comercial al resurselor biologice marine; |
| --- | --- |

—

prin „navă de pescuit” se înțelege orice navă echipată pentru pescuitul comercial al resurselor biologice marine;

| — | prin „navă de pescuit a Uniunii” se înțelege o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune; |
| --- | --- |

—

prin „navă de pescuit a Uniunii” se înțelege o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune;

| — | prin „producție maximă durabilă” se înțelege captura maximă care poate fi extrasă dintr-un stoc de pește pe o perioadă nedeterminată; |
| --- | --- |

—

prin „producție maximă durabilă” se înțelege captura maximă care poate fi extrasă dintr-un stoc de pește pe o perioadă nedeterminată;

| — | prin „abordare precaută a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare conform căreia absența unor informații științifice adecvate nu trebuie să justifice decizia de a amâna sau a nu lua măsuri de gestionare pentru conservarea speciilor vizate, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor care nu sunt vizate și a mediului acestora; |
| --- | --- |

—

prin „abordare precaută a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare conform căreia absența unor informații științifice adecvate nu trebuie să justifice decizia de a amâna sau a nu lua măsuri de gestionare pentru conservarea speciilor vizate, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor care nu sunt vizate și a mediului acestora;

| — | prin „abordare ecosistemică a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare care garantează că beneficiile care rezultă din exploatarea resurselor acvatice vii sunt mari, în timp ce impacturile directe și indirecte ale operațiunilor de pescuit asupra ecosistemelor marine rămân scăzute și nu afectează negativ funcționarea, diversitatea și integritatea viitoare ale respectivelor ecosisteme; |
| --- | --- |

—

prin „abordare ecosistemică a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare care garantează că beneficiile care rezultă din exploatarea resurselor acvatice vii sunt mari, în timp ce impacturile directe și indirecte ale operațiunilor de pescuit asupra ecosistemelor marine rămân scăzute și nu afectează negativ funcționarea, diversitatea și integritatea viitoare ale respectivelor ecosisteme;

| — | prin „rată de mortalitate prin pescuit” se înțelege capturile dintr-un stoc într-o anumită perioadă, exprimate ca proporție din stocul mediu disponibil în pescărie în acea perioadă; |
| --- | --- |

—

prin „rată de mortalitate prin pescuit” se înțelege capturile dintr-un stoc într-o anumită perioadă, exprimate ca proporție din stocul mediu disponibil în pescărie în acea perioadă;

| — | prin „stoc” se înțelege o resursă biologică marină cu caracteristici distinctive existentă într-o anumită zonă de gestionare; |
| --- | --- |

—

prin „stoc” se înțelege o resursă biologică marină cu caracteristici distinctive existentă într-o anumită zonă de gestionare;

| — | prin „limită de captură” se înțelege o limită cantitativă pentru debarcările dintr-un stoc de pește sau dintr-un grup de stocuri de pește într-o anumită perioadă; |
| --- | --- |

—

prin „limită de captură” se înțelege o limită cantitativă pentru debarcările dintr-un stoc de pește sau dintr-un grup de stocuri de pește într-o anumită perioadă;

| — | prin „nivel de referință pentru conservare” se înțelege valorile parametrilor populației unui stoc de pește (precum biomasa sau rata de mortalitate prin pescuit) utilizate în gestionarea pescăriilor, de exemplu cu privire la un nivel acceptabil de risc biologic sau un nivel dorit de producție; |
| --- | --- |

—

prin „nivel de referință pentru conservare” se înțelege valorile parametrilor populației unui stoc de pește (precum biomasa sau rata de mortalitate prin pescuit) utilizate în gestionarea pescăriilor, de exemplu cu privire la un nivel acceptabil de risc biologic sau un nivel dorit de producție;

| — | prin „măsură de salvgardare” se înțelege o măsură de precauție al cărei scop este protejarea sau prevenirea unui eveniment nedorit; |
| --- | --- |

—

prin „măsură de salvgardare” se înțelege o măsură de precauție al cărei scop este protejarea sau prevenirea unui eveniment nedorit;

| — | prin „măsuri tehnice” se înțelege măsuri care reglementează compoziția capturilor în funcție de specii și dimensiuni și impacturile asupra componentelor ecosistemelor generate de activitățile de pescuit, prin condiționarea utilizării și structurii uneltelor de pescuit și prin restricționarea accesului la zonele de pescuit; |
| --- | --- |

—

prin „măsuri tehnice” se înțelege măsuri care reglementează compoziția capturilor în funcție de specii și dimensiuni și impacturile asupra componentelor ecosistemelor generate de activitățile de pescuit, prin condiționarea utilizării și structurii uneltelor de pescuit și prin restricționarea accesului la zonele de pescuit;

| — | prin „posibilitate de pescuit” se înțelege un drept legal de a pescui, cuantificat, exprimat în capturi și/sau efort de pescuit, și condițiile legate din punct de vedere funcțional de acest drept care sunt necesare în vederea cuantificării sale la un anumit nivel; |
| --- | --- |

—

prin „posibilitate de pescuit” se înțelege un drept legal de a pescui, cuantificat, exprimat în capturi și/sau efort de pescuit, și condițiile legate din punct de vedere funcțional de acest drept care sunt necesare în vederea cuantificării sale la un anumit nivel;

| — | prin „efort de pescuit” se înțelege produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave, este suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup; |
| --- | --- |

—

prin „efort de pescuit” se înțelege produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave, este suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;

| — | prin „concesiuni de pescuit transferabile” se înțelege drepturi revocabile de utilizare a unei anumite părți din posibilitățile de pescuit alocate unui stat membru sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de un stat membru în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (1), pe care titularul le poate transfera altor deținători eligibili de astfel de concesiuni de pescuit transferabile; |
| --- | --- |

—

prin „concesiuni de pescuit transferabile” se înțelege drepturi revocabile de utilizare a unei anumite părți din posibilitățile de pescuit alocate unui stat membru sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de un stat membru în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (1), pe care titularul le poate transfera altor deținători eligibili de astfel de concesiuni de pescuit transferabile;

| — | prin „posibilități de pescuit individuale” se înțelege posibilitățile de pescuit anuale alocate titularilor de concesiuni de pescuit transferabile dintr-un stat membru pe baza proporției de posibilități de pescuit care aparține statului membru respectiv; |
| --- | --- |

—

prin „posibilități de pescuit individuale” se înțelege posibilitățile de pescuit anuale alocate titularilor de concesiuni de pescuit transferabile dintr-un stat membru pe baza proporției de posibilități de pescuit care aparține statului membru respectiv;

| — | prin „capacitate de pescuit” se înțelege tonajul unei nave exprimat în GT (tonaj brut) și puterea acestuia exprimată în kW (kilowați), astfel cum sunt definite în articolele 4 și 5 din Regulamentul (CEE) nr. 2930/86 al Consiliului (2); |
| --- | --- |

—

prin „capacitate de pescuit” se înțelege tonajul unei nave exprimat în GT (tonaj brut) și puterea acestuia exprimată în kW (kilowați), astfel cum sunt definite în articolele 4 și 5 din Regulamentul (CEE) nr. 2930/86 al Consiliului (2);

| — | prin „acvacultură” se înțelege creșterea sau cultivarea de organisme acvatice utilizând tehnici destinate creșterii producției organismelor în cauză peste capacitatea naturală a mediului, într-un cadru în care organismele respective rămân proprietatea unei persoane fizice sau juridice pe întreaga perioadă a creșterii și cultivării, până la recoltare și incluzând această etapă; |
| --- | --- |

—

prin „acvacultură” se înțelege creșterea sau cultivarea de organisme acvatice utilizând tehnici destinate creșterii producției organismelor în cauză peste capacitatea naturală a mediului, într-un cadru în care organismele respective rămân proprietatea unei persoane fizice sau juridice pe întreaga perioadă a creșterii și cultivării, până la recoltare și incluzând această etapă;

| — | prin „licență de pescuit” se înțelege o licență astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

prin „licență de pescuit” se înțelege o licență astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

| — | prin „autorizație de pescuit” se înțelege o autorizație astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

prin „autorizație de pescuit” se înțelege o autorizație astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

| — | prin „pescuit” se înțelege colectarea sau capturarea unor organisme acvatice care trăiesc în mediul lor natural, sau utilizarea intenționată a oricărui mijloc care permite o astfel de colectare sau capturare; |
| --- | --- |

—

prin „pescuit” se înțelege colectarea sau capturarea unor organisme acvatice care trăiesc în mediul lor natural, sau utilizarea intenționată a oricărui mijloc care permite o astfel de colectare sau capturare;

| — | prin „produse obținute din pescuit” se înțelege organismele acvatice care rezultă din orice activitate de pescuit; |
| --- | --- |

—

prin „produse obținute din pescuit” se înțelege organismele acvatice care rezultă din orice activitate de pescuit;

| — | prin „operator” se înțelege persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor obținute din pescuit și acvacultură; |
| --- | --- |

—

prin „operator” se înțelege persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor obținute din pescuit și acvacultură;

| — | prin „încălcare gravă” se înțelege o încălcare, astfel cum este definită la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului sau la articolul 90 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului; |
| --- | --- |

—

prin „încălcare gravă” se înțelege o încălcare, astfel cum este definită la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului sau la articolul 90 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului;

| — | prin „utilizator final al datelor științifice” se înțelege un organism care are un interes de cercetare sau de gestiune în analiza științifică a datelor din sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

—

prin „utilizator final al datelor științifice” se înțelege un organism care are un interes de cercetare sau de gestiune în analiza științifică a datelor din sectorul pescuitului;

| — | prin „excedent de captură admisibilă” se înțelege acea parte a capturii admisibile pe care un stat costier nu are capacitatea de a o recolta; |
| --- | --- |

—

prin „excedent de captură admisibilă” se înțelege acea parte a capturii admisibile pe care un stat costier nu are capacitatea de a o recolta;

| — | prin „produse de acvacultură” se înțelege organismele acvatice care rezultă din orice activitate de acvacultură, în orice stadiu al ciclului lor de viață; |
| --- | --- |

—

prin „produse de acvacultură” se înțelege organismele acvatice care rezultă din orice activitate de acvacultură, în orice stadiu al ciclului lor de viață;

| — | prin „biomasa stocului de reproducere” se înțelege o estimare a masei de pește dintr-o anumită resursă care se reproduce la un anumit moment, cuprinzând atât masculii, cât și femelele, și incluzând peștii vivipari; |
| --- | --- |

—

prin „biomasa stocului de reproducere” se înțelege o estimare a masei de pește dintr-o anumită resursă care se reproduce la un anumit moment, cuprinzând atât masculii, cât și femelele, și incluzând peștii vivipari;

| — | prin „pescării mixte” se înțelege pescăriile în cazul cărora în aria vizată de activitatea de pescuit sunt prezente mai multe specii, acestea riscând să fie prinse de uneltele de pescuit; |
| --- | --- |

—

prin „pescării mixte” se înțelege pescăriile în cazul cărora în aria vizată de activitatea de pescuit sunt prezente mai multe specii, acestea riscând să fie prinse de uneltele de pescuit;

| — | prin „acorduri pentru pescuit sustenabil” se înțelege acorduri internaționale încheiate cu un alt stat în scopul obținerii accesului la resurse sau ape în schimbul unei compensații financiare din partea Uniunii |
| --- | --- |

—

prin „acorduri pentru pescuit sustenabil” se înțelege acorduri internaționale încheiate cu un alt stat în scopul obținerii accesului la resurse sau ape în schimbul unei compensații financiare din partea Uniunii

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| — | prin „apele Uniunii” se înțelege apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente teritoriilor enumerate în anexa II la tratat; |
| --- | --- |

—

prin „apele Uniunii” se înțelege apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente teritoriilor enumerate în anexa II la tratat;

| — | prin „resurse biologice marine” se înțelege specii acvatice marine vii disponibile și accesibile, inclusiv specii anadrome și catadrome, pe parcursul tuturor etapelor ciclului lor de viață; |
| --- | --- |

—

prin „resurse biologice marine” se înțelege specii acvatice marine vii disponibile și accesibile, inclusiv specii anadrome și catadrome, pe parcursul tuturor etapelor ciclului lor de viață;

| — | prin „resurse biologice de apă dulce” se înțelege specii acvatice de apă dulce vii disponibile și accesibile; |
| --- | --- |

—

prin „resurse biologice de apă dulce” se înțelege specii acvatice de apă dulce vii disponibile și accesibile;

| — | prin „navă de pescuit” se înțelege orice navă echipată pentru pescuitul comercial al resurselor biologice marine; |
| --- | --- |

—

prin „navă de pescuit” se înțelege orice navă echipată pentru pescuitul comercial al resurselor biologice marine;

| — | prin „navă de pescuit a Uniunii” se înțelege o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune; |
| --- | --- |

—

prin „navă de pescuit a Uniunii” se înțelege o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și care este înregistrată în Uniune;

| — | prin „producție maximă durabilă” se înțelege captura maximă care poate fi ; |
| --- | --- |

—

prin „producție maximă durabilă” se înțelege captura maximă care poate fi ;

| — | prin „abordare precaută a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare conform căreia absența unor informații științifice adecvate nu trebuie să justifice decizia de a amâna sau a nu lua măsuri de gestionare pentru conservarea speciilor vizate, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor care nu sunt vizate și a mediului acestora; |
| --- | --- |

—

prin „abordare precaută a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare conform căreia absența unor informații științifice adecvate nu trebuie să justifice decizia de a amâna sau a nu lua măsuri de gestionare pentru conservarea speciilor vizate, a speciilor asociate sau dependente, precum și a speciilor care nu sunt vizate și a mediului acestora;

| — | prin „abordare ecosistemică a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare care garantează că beneficiile care rezultă din exploatarea resurselor acvatice vii sunt mari, în timp ce impacturile directe și indirecte ale operațiunilor de pescuit asupra ecosistemelor marine rămân scăzute și nu afectează negativ funcționarea, diversitatea și integritatea viitoare ale respectivelor ecosisteme; |
| --- | --- |

—

prin „abordare ecosistemică a gestionării pescăriilor” se înțelege o abordare care garantează că beneficiile care rezultă din exploatarea resurselor acvatice vii sunt mari, în timp ce impacturile directe și indirecte ale operațiunilor de pescuit asupra ecosistemelor marine rămân scăzute și nu afectează negativ funcționarea, diversitatea și integritatea viitoare ale respectivelor ecosisteme;

| — | prin „rată de mortalitate prin pescuit” se înțelege ; |
| --- | --- |

—

prin „rată de mortalitate prin pescuit” se înțelege ;

| — | prin „stoc” se înțelege o; |
| --- | --- |

—

prin „stoc” se înțelege o;

| — | prin „limită de captură” se înțelege o limită cantitativă pentru debarcările dintr-un stoc de pește sau dintr-un grup de stocuri de pește într-o anumită perioadă; |
| --- | --- |

—

prin „limită de captură” se înțelege o limită cantitativă pentru debarcările dintr-un stoc de pește sau dintr-un grup de stocuri de pește într-o anumită perioadă;

| — | prin „nivel de referință pentru conservare” se înțelege valorile parametrilor populației unui stoc de pește (precum biomasa sau rata de mortalitate prin pescuit) utilizate în gestionarea pescăriilor, de exemplu cu privire la un nivel acceptabil de risc biologic sau un nivel dorit de producție; |
| --- | --- |

—

prin „nivel de referință pentru conservare” se înțelege valorile parametrilor populației unui stoc de pește (precum biomasa sau rata de mortalitate prin pescuit) utilizate în gestionarea pescăriilor, de exemplu cu privire la un nivel acceptabil de risc biologic sau un nivel dorit de producție;

| — | prin „măsură de salvgardare” se înțelege o măsură de precauție al cărei scop este protejarea sau prevenirea unui eveniment nedorit; |
| --- | --- |

—

prin „măsură de salvgardare” se înțelege o măsură de precauție al cărei scop este protejarea sau prevenirea unui eveniment nedorit;

| — | prin „măsuri tehnice” se înțelege măsuri care reglementează compoziția capturilor în funcție de specii și dimensiuni și impacturile asupra componentelor ecosistemelor generate de activitățile de pescuit, prin condiționarea utilizării și structurii uneltelor de pescuit și prin restricționarea accesului la zonele de pescuit; |
| --- | --- |

—

prin „măsuri tehnice” se înțelege măsuri care reglementează compoziția capturilor în funcție de specii și dimensiuni și impacturile asupra componentelor ecosistemelor generate de activitățile de pescuit, prin condiționarea utilizării și structurii uneltelor de pescuit și prin restricționarea accesului la zonele de pescuit;

| — | prin „posibilitate de pescuit” se înțelege un drept legal de a pescui, cuantificat, exprimat în capturi și/sau efort de pescuit, și condițiile legate din punct de vedere funcțional de acest drept care sunt necesare în vederea cuantificării sale la un anumit nivel; |
| --- | --- |

—

prin „posibilitate de pescuit” se înțelege un drept legal de a pescui, cuantificat, exprimat în capturi și/sau efort de pescuit, și condițiile legate din punct de vedere funcțional de acest drept care sunt necesare în vederea cuantificării sale la un anumit nivel;

| — | prin „efort de pescuit” se înțelege produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave, este suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup; |
| --- | --- |

—

prin „efort de pescuit” se înțelege produsul capacității și activității unei nave de pescuit; în cazul unui grup de nave, este suma eforturilor de pescuit ale tuturor navelor din grup;

| — | prin „concesiuni de pescuit transferabile” se înțelege drepturi revocabile de utilizare a unei anumite părți din posibilitățile de pescuit alocate sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (1), pe care titularul le poate transfera altor deținători eligibili de astfel de concesiuni de pescuit transferabile; |
| --- | --- |

—

prin „concesiuni de pescuit transferabile” se înțelege drepturi revocabile de utilizare a unei anumite părți din posibilitățile de pescuit alocate sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 (1), pe care titularul le poate transfera altor deținători eligibili de astfel de concesiuni de pescuit transferabile;

| — | prin „posibilități de pescuit individuale” se înțelege posibilitățile de pescuit anuale alocate titularilor de concesiuni de pescuit transferabile din pe baza proporției de posibilități de pescuit care aparține respectiv; |
| --- | --- |

—

prin „posibilități de pescuit individuale” se înțelege posibilitățile de pescuit anuale alocate titularilor de concesiuni de pescuit transferabile din pe baza proporției de posibilități de pescuit care aparține respectiv;

| — | prin „capacitate de pescuit” se înțelege tonajul unei nave exprimat în GT (tonaj brut) și puterea acestuia exprimată în kW (kilowați), astfel cum sunt definite în articolele 4 și 5 din Regulamentul (CEE) nr. 2930/86 al Consiliului (2); |
| --- | --- |

—

prin „capacitate de pescuit” se înțelege tonajul unei nave exprimat în GT (tonaj brut) și puterea acestuia exprimată în kW (kilowați), astfel cum sunt definite în articolele 4 și 5 din Regulamentul (CEE) nr. 2930/86 al Consiliului (2);

| — | prin „acvacultură” se înțelege creșterea sau cultivarea de organisme acvatice utilizând tehnici destinate creșterii producției organismelor în cauză peste capacitatea naturală a mediului, într-un cadru în care organismele respective rămân proprietatea unei persoane fizice sau juridice pe întreaga perioadă a creșterii și cultivării, până la recoltare și incluzând această etapă; |
| --- | --- |

—

prin „acvacultură” se înțelege creșterea sau cultivarea de organisme acvatice utilizând tehnici destinate creșterii producției organismelor în cauză peste capacitatea naturală a mediului, într-un cadru în care organismele respective rămân proprietatea unei persoane fizice sau juridice pe întreaga perioadă a creșterii și cultivării, până la recoltare și incluzând această etapă;

| — | prin „licență de pescuit” se înțelege o licență astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

prin „licență de pescuit” se înțelege o licență astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

| — | prin „autorizație de pescuit” se înțelege o autorizație astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

—

prin „autorizație de pescuit” se înțelege o autorizație astfel cum se menționează la articolul 4 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009;

| — | prin „pescuit” se înțelege colectarea sau capturarea unor organisme acvatice care trăiesc în mediul lor natural, sau utilizarea intenționată a oricărui mijloc care permite o astfel de colectare sau capturare; |
| --- | --- |

—

prin „pescuit” se înțelege colectarea sau capturarea unor organisme acvatice care trăiesc în mediul lor natural, sau utilizarea intenționată a oricărui mijloc care permite o astfel de colectare sau capturare;

| — | prin „produse obținute din pescuit” se înțelege organismele acvatice care rezultă din orice activitate de pescuit; |
| --- | --- |

—

prin „produse obținute din pescuit” se înțelege organismele acvatice care rezultă din orice activitate de pescuit;

| — | prin „operator” se înțelege persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor obținute din pescuit și acvacultură; |
| --- | --- |

—

prin „operator” se înțelege persoana fizică sau juridică ce operează sau deține o întreprindere care desfășoară oricare dintre activitățile legate de oricare dintre etapele lanțurilor de producție, prelucrare, comercializare, distribuție și vânzare cu amănuntul a produselor obținute din pescuit și acvacultură;

| — | prin „încălcare gravă” se înțelege o încălcare, astfel cum este definită la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului sau la articolul 90 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului; |
| --- | --- |

—

prin „încălcare gravă” se înțelege o încălcare, astfel cum este definită la articolul 42 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului sau la articolul 90 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului;

| — | prin „utilizator final al datelor științifice” se înțelege un organism care are un interes de cercetare sau de gestiune în analiza științifică a datelor din sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

—

prin „utilizator final al datelor științifice” se înțelege un organism care are un interes de cercetare sau de gestiune în analiza științifică a datelor din sectorul pescuitului;

| — | prin „excedent de captură admisibilă” se înțelege acea parte a capturii admisibile pe care un stat costier nu are capacitatea de a o recolta; |
| --- | --- |

—

prin „excedent de captură admisibilă” se înțelege acea parte a capturii admisibile pe care un stat costier nu are capacitatea de a o recolta;

| — | prin „produse de acvacultură” se înțelege organismele acvatice care rezultă din orice activitate de acvacultură, în orice stadiu al ciclului lor de viață; |
| --- | --- |

—

prin „produse de acvacultură” se înțelege organismele acvatice care rezultă din orice activitate de acvacultură, în orice stadiu al ciclului lor de viață;

| — | prin „biomasa stocului de reproducere” se înțelege o estimare a masei de pește dintr-o anumită resursă care se reproduce la un anumit moment, cuprinzând atât masculii, cât și femelele, și incluzând peștii vivipari; |
| --- | --- |

—

prin „biomasa stocului de reproducere” se înțelege o estimare a masei de pește dintr-o anumită resursă care se reproduce la un anumit moment, cuprinzând atât masculii, cât și femelele, și incluzând peștii vivipari;

| — | prin „pescării mixte” se înțelege pescăriile în cazul cărora în aria vizată de activitatea de pescuit sunt prezente mai multe specii, acestea riscând să fie prinse de uneltele de pescuit; |
| --- | --- |

—

prin „pescării mixte” se înțelege pescăriile în cazul cărora în aria vizată de activitatea de pescuit sunt prezente mai multe specii, acestea riscând să fie prinse de uneltele de pescuit;

| — | prin „acorduri pentru pescuit sustenabil” se înțelege acorduri internaționale încheiate cu un alt stat în scopul obținerii accesului la resurse sau ape în schimbul unei compensații financiare din partea Uniunii |
| --- | --- |

—

prin „acorduri pentru pescuit sustenabil” se înțelege acorduri internaționale încheiate cu un alt stat în scopul obținerii accesului la resurse sau ape în schimbul unei compensații financiare din partea Uniunii

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Sectorul pescuitului s-a extins la noi tipuri de activități. Limitarea „operatorilor” la persoanele fizice sau juridice ce operează sau dețin întreprinderi nu mai are sens. Există și asociații, precum și alte entități. În anumite regiuni ale Europei, de exemplu, pescuitul de agrement are o mare importanță în ceea ce privește refacerea stocurilor de pește. În urma urbanizării, pescuitul de agrement este util pretutindeni pentru a spori înțelegerea naturii. Pescuitul de agrement îi atrage pe oameni către natură și îi încurajează să acorde mai multă atenție recuperării lor fizice și mentale și stării de bine. Amploarea și importanța economică a pescuitului cu ghid și a turismului legat de pescuit, în general, sunt în creștere. Pescuitul joacă, de asemenea, un rol important în dezvoltarea industriilor turismului și, prin urmare, contribuie la susținerea prosperității comunităților costiere și din vecinătatea râurilor. Prin urmare, înțelesul termenului „operator” ar trebui lărgit. În sprijinul acestui lucru vine și faptul că pescuitul de agrement, de exemplu, face deja parte din politica comună în domeniul pescuitului, atât în cadrul regulamentului de control, cât și al noilor proiecte de conservare și utilizare a speciilor de pești.

O eventuală definiție europeană a „pescuitului costier artizanal” trebuie să fie flexibilă, pentru a lua în calcul diversitatea și specificitatea pescuitului din diferitele regiuni ale Europei.

În prezent, activitatea ihtiogenică joacă un rol esențial în menținerea stocurilor de pești valoroși prin intermediul repopulării, combătând speciile alohtone, care ocupă părți mari ale habitatelor.

Amendamentul 12

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Norme generale privind accesul la ape
  1.   Navele de pescuit ale Uniunii au acces în mod egal la ape și resurse în toate apele Uniunii, altele decât cele prevăzute la alineatele (2) și (3), sub rezerva măsurilor adoptate în temeiul părții III.
  2.   În apele situate în zona de până la 12 mile marine de la liniile de bază aflate sub suveranitatea sau jurisdicția lor, statele membre sunt autorizate, de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2022, să restricționeze pescuitul la navele de pescuit care pescuiesc în mod tradițional în apele respective pornind din porturile de pe coasta adiacentă, fără a aduce atingere aranjamentelor aplicabile navelor de pescuit ale Uniunii care arborează pavilionul altor state membre în baza relațiilor de vecinătate existente între statele membre și aranjamentelor cuprinse în anexa I, prin care sunt stabilite, pentru fiecare stat membru, zonele geografice din interiorul zonelor costiere ale altor state membre în care se desfășoară activități de pescuit, precum și speciile vizate. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.
  3.   De la 1 ianuarie 2013 la 31 decembrie 2022, în apele de până la 100 de mile marine de la liniile de bază ale Insulelor Azore, Madeira și Canare, statele membre în cauză pot restricționa pescuitul la navele înregistrate în porturile insulelor respective. Aceste restricții nu se aplică navelor Uniunii care pescuiesc în apele respective în mod tradițional, cu condiția ca aceste nave să nu depășească efortul de pescuit exercitat în mod tradițional. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.
  4.   Dispozițiile care vor urma aranjamentelor menționate la alineatele (2) și (3) trebuie adoptate până la 31 decembrie 2022. | Norme generale privind accesul la ape
  1.   Navele de pescuit ale Uniunii au acces în mod egal la ape și resurse în toate apele Uniunii, altele decât cele prevăzute la alineatele (2) și (3), sub rezerva măsurilor adoptate în temeiul părții III.
  2.   În apele situate în zona de până la 12 mile marine de la liniile de bază aflate sub suveranitatea sau jurisdicția lor, statele membre sunt autorizate, de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2022, să restricționeze pescuitul la navele de pescuit care pescuiesc în mod tradițional în apele respective pornind din porturile de pe coasta adiacentă, fără a aduce atingere aranjamentelor aplicabile navelor de pescuit ale Uniunii care arborează pavilionul altor state membre în baza relațiilor de vecinătate existente între statele membre și aranjamentelor cuprinse în anexa I, prin care sunt stabilite, pentru fiecare stat membru, zonele geografice din interiorul zonelor costiere ale altor state membre în care se desfășoară activități de pescuit, precum și speciile vizate. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.
  3.   De la 1 ianuarie 2013 la 31 decembrie 2022, în apele de până la 100 de mile marine de la liniile de bază , statele membre în cauză pot restricționa pescuitul la navele înregistrate în porturile insulelor respective. Aceste restricții nu se aplică navelor Uniunii care pescuiesc în apele respective în mod tradițional, cu condiția ca aceste nave să nu depășească efortul de pescuit exercitat în mod tradițional. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.
  4.   Dispozițiile care vor urma aranjamentelor menționate la alineatele (2) și (3) trebuie adoptate până la 31 decembrie 2022. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Norme generale privind accesul la ape

1.   Navele de pescuit ale Uniunii au acces în mod egal la ape și resurse în toate apele Uniunii, altele decât cele prevăzute la alineatele (2) și (3), sub rezerva măsurilor adoptate în temeiul părții III.

2.   În apele situate în zona de până la 12 mile marine de la liniile de bază aflate sub suveranitatea sau jurisdicția lor, statele membre sunt autorizate, de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2022, să restricționeze pescuitul la navele de pescuit care pescuiesc în mod tradițional în apele respective pornind din porturile de pe coasta adiacentă, fără a aduce atingere aranjamentelor aplicabile navelor de pescuit ale Uniunii care arborează pavilionul altor state membre în baza relațiilor de vecinătate existente între statele membre și aranjamentelor cuprinse în anexa I, prin care sunt stabilite, pentru fiecare stat membru, zonele geografice din interiorul zonelor costiere ale altor state membre în care se desfășoară activități de pescuit, precum și speciile vizate. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.

3.   De la 1 ianuarie 2013 la 31 decembrie 2022, în apele de până la 100 de mile marine de la liniile de bază ale Insulelor Azore, Madeira și Canare, statele membre în cauză pot restricționa pescuitul la navele înregistrate în porturile insulelor respective. Aceste restricții nu se aplică navelor Uniunii care pescuiesc în apele respective în mod tradițional, cu condiția ca aceste nave să nu depășească efortul de pescuit exercitat în mod tradițional. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.

4.   Dispozițiile care vor urma aranjamentelor menționate la alineatele (2) și (3) trebuie adoptate până la 31 decembrie 2022.

Norme generale privind accesul la ape

1.   Navele de pescuit ale Uniunii au acces în mod egal la ape și resurse în toate apele Uniunii, altele decât cele prevăzute la alineatele (2) și (3), sub rezerva măsurilor adoptate în temeiul părții III.

2.   În apele situate în zona de până la 12 mile marine de la liniile de bază aflate sub suveranitatea sau jurisdicția lor, statele membre sunt autorizate, de la 1 ianuarie 2013 până la 31 decembrie 2022, să restricționeze pescuitul la navele de pescuit care pescuiesc în mod tradițional în apele respective pornind din porturile de pe coasta adiacentă, fără a aduce atingere aranjamentelor aplicabile navelor de pescuit ale Uniunii care arborează pavilionul altor state membre în baza relațiilor de vecinătate existente între statele membre și aranjamentelor cuprinse în anexa I, prin care sunt stabilite, pentru fiecare stat membru, zonele geografice din interiorul zonelor costiere ale altor state membre în care se desfășoară activități de pescuit, precum și speciile vizate. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.

3.   De la 1 ianuarie 2013 la 31 decembrie 2022, în apele de până la 100 de mile marine de la liniile de bază , statele membre în cauză pot restricționa pescuitul la navele înregistrate în porturile insulelor respective. Aceste restricții nu se aplică navelor Uniunii care pescuiesc în apele respective în mod tradițional, cu condiția ca aceste nave să nu depășească efortul de pescuit exercitat în mod tradițional. Statele membre informează Comisia cu privire la restricțiile instituite în temeiul prezentului alineat.

4.   Dispozițiile care vor urma aranjamentelor menționate la alineatele (2) și (3) trebuie adoptate până la 31 decembrie 2022.

Expunere de motive

Regiunile ultraperiferice se confruntă cu situații dificile, trebuie să se țină seama de ansamblul acestora, pentru a contribui mai bine la dezvoltarea lor, care este strâns legată de starea resurselor marine și de mediul marin, în general. Astfel, acest amendament ia în considerare totalitatea RUP din Uniunea Europeană.

Amendamentul 13

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Măsurile tehnice pot include următoarele:






  (i) | modificări sau dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea selectivității sau pentru reducerea impactului asupra zonei bentonice; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Măsurile tehnice pot include următoarele:

(i)

modificări sau dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea selectivității sau pentru reducerea impactului asupra zonei bentonice;

Măsurile tehnice pot include următoarele:

| (i) | modificări sau dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea selectivității sau pentru reducerea impactului; |
| --- | --- |

(i)

modificări sau dispozitive suplimentare pentru îmbunătățirea selectivității sau pentru reducerea impactului;

Expunere de motive

Prima parte a amendamentului nu se aplică versiunii în limba română, întrucât solicită înlocuirea termenului original în limba polonă cu sensul de „creștere” cu termenul utilizat în versiunea română, „îmbunătățire”. Articolul 8 nu se limitează la zona bentonică, ci include și zona pelagică, precum și uneltele de pescuit utilizate în această zonă.

Amendamentul 14

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Planurile multianuale
  1.   În mod prioritar, trebuie elaborate planuri multianuale care să prevadă măsuri de conservare pentru menținerea sau refacerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă.
  2.   Planurile multianuale trebuie să prevadă:






  (a) | baza de stabilire a posibilităților de pescuit pentru stocurile de pește în cauză, pornind de la niveluri de referință pentru conservare predefinite; și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Planurile multianuale

1.   În mod prioritar, trebuie elaborate planuri multianuale care să prevadă măsuri de conservare pentru menținerea sau refacerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă.

2.   Planurile multianuale trebuie să prevadă:

(a)

baza de stabilire a posibilităților de pescuit pentru stocurile de pește în cauză, pornind de la niveluri de referință pentru conservare predefinite; și

| (b) | măsuri prin care să se prevină în mod eficace depășirea nivelurilor de referință pentru conservare. |
| --- | --- |

(b)

măsuri prin care să se prevină în mod eficace depășirea nivelurilor de referință pentru conservare.

3.   Atunci când este posibil, planurile multianuale trebuie să se refere fie la activitățile de pescuit în care se exploatează câte un singur stoc de pește, fie la activitățile de pescuit în care se exploatează un amestec de stocuri, ținând cont de interacțiunile dintre stocuri și pescării.

4.   Planurile multianuale trebuie să se bazeze pe abordarea precaută a gestionării pescăriilor și să țină cont de limitările datelor disponibile și ale metodelor de evaluare, precum și de toate sursele cuantificate de incertitudine într-un mod valabil din punct de vedere științific.

Planurile multianuale

1.   În mod prioritar, trebuie elaborate planuri multianuale care să prevadă măsuri de conservare pentru menținerea sau refacerea stocurilor de pește peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă.

2.   Planurile multianuale trebuie să prevadă:

| (a) | baza de stabilire a posibilităților de pescuit pentru stocurile de pește în cauză, pornind de la niveluri de referință pentru conservare predefinite; |
| --- | --- |

(a)

baza de stabilire a posibilităților de pescuit pentru stocurile de pește în cauză, pornind de la niveluri de referință pentru conservare predefinite;

| (b) | măsuri prin care să se prevină în mod eficace depășirea nivelurilor de referință pentru conservare |
| --- | --- |

(b)

măsuri prin care să se prevină în mod eficace depășirea nivelurilor de referință pentru conservare

| | |
| --- | --- |

.

| | . |
| --- | --- |

3.   Atunci când este posibil, planurile multianuale trebuie să se refere fie la activitățile de pescuit în care se exploatează câte un singur stoc de pește, fie la activitățile de pescuit în care se exploatează un amestec de stocuri, ținând cont de interacțiunile dintre stocuri și pescării.

4.   Planurile multianuale trebuie să se bazeze pe abordarea precaută a gestionării pescăriilor și să țină cont de limitările datelor disponibile și ale metodelor de evaluare, precum și de toate sursele cuantificate de incertitudine într-un mod valabil din punct de vedere științific.

Expunere de motive

Consiliile consultative regionale au fost create în 2004 de Uniunea Europeană pentru a aduce o perspectivă pertinentă asupra unei abordări regionalizate a politicii comune în domeniul pescuitului. Este binevenită o mai bună asociere a acestora la luarea de decizii, solicitându-li-se să formuleze un aviz cu privire la planurile multianuale. Acestea din urmă vor fi astfel acceptate de lumea profesională cu mai puține obiecții și, în consecință, aplicate mai ușor.

Acordul de la Johannesburg din 2002 recunoștea că, în cazul anumitor specii și stocuri, este posibil să nu se atingă producția maximă durabilă până în 2015 și cuprindea cuvintele „acolo unde este posibil”, pentru a acoperi o astfel de eventualitate. UE nu ar trebui să încerce să-și depășească obligațiile internaționale. Planurile multianuale stabilesc ținte pentru reducerea treptată a capturilor aruncate, folosind măsuri adoptate la nivel regional. Aceste măsuri de reducere ar trebui să se bazeze pe o varietate de instrumente care ar putea fi propuse de părțile implicate: selectivitate, gestionare spațio-temporală, introducerea unor cote de captură pentru anumite specii vulnerabile, în anumite zone. Aceste părți implicate ar trebui să joace un rol principal în acest sens, prin intermediul consiliilor consultative regionale consolidate. Planurile multianuale trebuie să ia în considerare în mod oficial problemele cu privire la zonele marine protejate, deoarece unele dintre acestea sunt scena unor activități de pescuit pe scară largă. De asemenea, planurile multianuale ar trebui să includă dimensiunea ecosistemică drept garanție pentru conservarea stocurilor de pește.

Este important să se precizeze că planurile multianuale trebuie, de asemenea, să prevadă măsuri pentru refacerea stării ecologice bune. În absența unor astfel de măsuri, această stare ar putea să se degradeze și mai mult, în detrimentul capacităților naturale de producție ale ecosistemelor marine.

Buna gestionare a zonelor marine protejate constituie unul dintre obiectivele convenției privind diversitatea biologică. Este, așadar, firesc ca politica comună în domeniul pescuitului să țină seama de ea.

Amendamentul 15

Articolul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Obiectivele planurilor multianuale
  1.   Planurile multianuale trebuie să prevadă adaptări ale ratei mortalității prin pescuit, astfel încât să se ajungă la o rată a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină toate stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă cel târziu în 2015.
  2.   În cazurile în care nu este posibilă determinarea unei rate a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă, planurile multianuale trebuie să prevadă măsuri de precauție care să asigure un nivel comparabil de conservare a stocurilor respective. | Obiectivele planurilor multianuale
  1.   Planurile multianuale trebuie să prevadă adaptări ale ratei mortalității prin pescuit, astfel încât să se ajungă la o rată a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină toate stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă cel târziu în 2015.
  2.   În cazurile în care nu este posibilă determinarea unei rate a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă, planurile multianuale trebuie să prevadă măsuri de precauție care să asigure un nivel comparabil de conservare a stocurilor respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Obiectivele planurilor multianuale

1.   Planurile multianuale trebuie să prevadă adaptări ale ratei mortalității prin pescuit, astfel încât să se ajungă la o rată a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină toate stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă cel târziu în 2015.

2.   În cazurile în care nu este posibilă determinarea unei rate a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă, planurile multianuale trebuie să prevadă măsuri de precauție care să asigure un nivel comparabil de conservare a stocurilor respective.

Obiectivele planurilor multianuale

1.   Planurile multianuale trebuie să prevadă adaptări ale ratei mortalității prin pescuit, astfel încât să se ajungă la o rată a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină toate stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă cel târziu în 2015.

2.   În cazurile în care nu este posibilă determinarea unei rate a mortalității prin pescuit care să refacă și să mențină stocurile peste nivelurile care pot să asigure producția maximă durabilă, planurile multianuale trebuie să prevadă măsuri de precauție care să asigure un nivel comparabil de conservare a stocurilor respective.

Amendamentul 16

Articolul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Conținutul planurilor multianuale
  Un plan multianual trebuie să includă:






  (a) | domeniul de aplicare, mai exact stocurile, pescăria și ecosistemul marin cărora li se aplică planul multianual; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Conținutul planurilor multianuale

Un plan multianual trebuie să includă:

(a)

domeniul de aplicare, mai exact stocurile, pescăria și ecosistemul marin cărora li se aplică planul multianual;

| (b) | obiective compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; |
| --- | --- |

(b)

obiective compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3;

| (c) | obiective și ținte cuantificabile exprimate în termeni de:






  i) | rata de mortalitate prin pescuit și/sau |
| --- | --- | --- |

(c)

obiective și ținte cuantificabile exprimate în termeni de:

i)

rata de mortalitate prin pescuit și/sau

| ii) | biomasa stocului de reproducere și |
| --- | --- |

ii)

biomasa stocului de reproducere și

| iii) | stabilitatea capturilor; |
| --- | --- |

iii)

stabilitatea capturilor;

| (d) | calendare precise pentru atingerea țintelor cuantificabile; |
| --- | --- |

(d)

calendare precise pentru atingerea țintelor cuantificabile;

| (e) | măsuri tehnice, inclusiv măsuri privind eliminarea capturilor nedorite; |
| --- | --- |

(e)

măsuri tehnice, inclusiv măsuri privind eliminarea capturilor nedorite;

| (f) | indicatori cuantificabili pentru monitorizarea și evaluarea periodică a progreselor legate de atingerea țintelor planului multianual; |
| --- | --- |

(f)

indicatori cuantificabili pentru monitorizarea și evaluarea periodică a progreselor legate de atingerea țintelor planului multianual;

| (g) | măsuri și obiective specifice referitoare la partea de apă dulce a ciclului de viață al speciilor anadrome și catadrome; |
| --- | --- |

(g)

măsuri și obiective specifice referitoare la partea de apă dulce a ciclului de viață al speciilor anadrome și catadrome;

| (h) | reducerea la minimum a impacturilor pescuitului asupra ecosistemului; |
| --- | --- |

(h)

reducerea la minimum a impacturilor pescuitului asupra ecosistemului;

| (i) | măsuri de salvgardare și criterii de activare a respectivelor măsuri de salvgardare; |
| --- | --- |

(i)

măsuri de salvgardare și criterii de activare a respectivelor măsuri de salvgardare;

| (j) | orice alte măsuri adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor din planurile multianuale; |
| --- | --- |

(j)

orice alte măsuri adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor din planurile multianuale;

Conținutul planurilor multianuale

Un plan multianual trebuie să includă:

| (a) | domeniul de aplicare, mai exact stocurile, pescăria și ecosistemul marin cărora li se aplică planul multianual; |
| --- | --- |

(a)

domeniul de aplicare, mai exact stocurile, pescăria și ecosistemul marin cărora li se aplică planul multianual;

| (b) | obiective compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; |
| --- | --- |

(b)

obiective compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3;

| (c) | obiective și ținte cuantificabile exprimate în termeni de:






  i) | rata de mortalitate prin pescuit și/sau |
| --- | --- | --- |

(c)

obiective și ținte cuantificabile exprimate în termeni de:

i)

rata de mortalitate prin pescuit și/sau

| ii) | biomasa stocului de reproducere și |
| --- | --- |

ii)

biomasa stocului de reproducere și

| iii) | stabilitatea capturilor; |
| --- | --- |

iii)

stabilitatea capturilor;

| (d) | calendare precise pentru atingerea țintelor cuantificabile; |
| --- | --- |

(d)

calendare precise pentru atingerea țintelor cuantificabile;

| (e) | măsuri tehnice, inclusiv măsuri privind eliminarea capturilor nedorite; |
| --- | --- |

(e)

măsuri tehnice, inclusiv măsuri privind eliminarea capturilor nedorite;

| (f) | indicatori cuantificabili pentru monitorizarea și evaluarea periodică a progreselor legate de atingerea țintelor planului multianual; |
| --- | --- |

(f)

indicatori cuantificabili pentru monitorizarea și evaluarea periodică a progreselor legate de atingerea țintelor planului multianual;

| (g) | măsuri și obiective specifice referitoare la partea de apă dulce a ciclului de viață al speciilor anadrome și catadrome; |
| --- | --- |

(g)

măsuri și obiective specifice referitoare la partea de apă dulce a ciclului de viață al speciilor anadrome și catadrome;

| | |
| --- | --- |

((i)

| ((i) | reducerea la minimum a impacturilor pescuitului asupra ecosistemului; |
| --- | --- |

reducerea la minimum a impacturilor pescuitului asupra ecosistemului;

| (j) | măsuri de salvgardare și criterii de activare a respectivelor măsuri de salvgardare; |
| --- | --- |

(j)

măsuri de salvgardare și criterii de activare a respectivelor măsuri de salvgardare;

| (k) | orice alte măsuri adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor din planurile multianuale; |
| --- | --- |

(k)

orice alte măsuri adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor din planurile multianuale;

| (l) | |
| --- | --- |

(l)

(m)

| (m) | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Sunt necesare măsuri orientate către stocurile de pești migratori pentru a se asigura diversitatea naturală și pescuitul durabil. Politica comună în domeniul pescuitului a UE ar trebui să trateze diferențiat stocurile de pești anadromi, care migrează în amonte pe râuri pentru a se reproduce. Politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să facă diferența între principiile conservării stocurilor de pește pentru stocurile de pești anadromi și cele pentru alte tipuri de stocuri de pește. Principiile care stau la baza reglementării pescuitului stocurilor de pești migratori ar trebui puse în aplicare în conformitate cu articolul 66, secțiunea V, din Convenția ONU asupra dreptului mării, care reglementează gestionarea stocurilor de pești anadromi separat de cea a altor stocuri de pește.

Gestionarea resurselor biologice marine este un proces dinamic, fiind adesea necesară luarea unei decizii rapide, cerință care, în contextul procesului de codecizie, foarte birocratic și lent, se poate dovedi foarte greu de îndeplinit, așa cum s-a întâmplat în trecut în cazul mărilor Baltică și a Nordului. Planurile multianuale cuprind clauze privind evaluarea gestionării după o perioadă de trei până la cinci ani. Cu toate acestea, nu a fost elaborată nicio procedură formală care să permită reacții rapide în situații neprevăzute care cer o intervenție promptă. Statele membre ar trebui să fie cele care stabilesc când și în ce fel trebuie acționat în acest tip de situație.

Amendamentul 17

Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Obligația de a debarca integral capturile
  1.   Toate capturile din următoarele stocuri de pește care fac obiectul unor limite de captură și care sunt capturate în timpul activităților de pescuit în apele Uniunii sau de navele de pescuit ale Uniunii aflate în afara apelor UE trebuie să fie aduse și păstrate la bordul navelor de pescuit, înregistrate și debarcate, cu excepția cazului în care se utilizează ca momeală vie, în conformitate cu următorul calendar:






  (a) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2014:






  — | macrou, hering, stavrid negru, putasu, –speciile de caproide, hamsie, argentină, sardinele, capelin; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Obligația de a debarca integral capturile

1.   Toate capturile din următoarele stocuri de pește care fac obiectul unor limite de captură și care sunt capturate în timpul activităților de pescuit în apele Uniunii sau de navele de pescuit ale Uniunii aflate în afara apelor UE trebuie să fie aduse și păstrate la bordul navelor de pescuit, înregistrate și debarcate, cu excepția cazului în care se utilizează ca momeală vie, în conformitate cu următorul calendar:

(a)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2014:

—

macrou, hering, stavrid negru, putasu, –speciile de caproide, hamsie, argentină, sardinele, capelin;

| — | ton roșu, pește-spadă, ton alb, ton obez, alte istioforide; |
| --- | --- |

—

ton roșu, pește-spadă, ton alb, ton obez, alte istioforide;

| (b) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2015: cod, merluciu, limbă-de-mare; |
| --- | --- |

(b)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2015: cod, merluciu, limbă-de-mare;

| (c) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2016: eglefin, merlan, cardină albă, pește-pescar, cambulă de Baltica, mihalț-de-mare, cod saithe, polac, limbă-roșie, calcan, calcan-neted, mihalț-de-mare albastru, sabie neagră, grenadier de piatră, pion portocaliu, halibut negru, brosme, sebastă și stocurile demersale din Marea Mediterană. |
| --- | --- |

(c)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2016: eglefin, merlan, cardină albă, pește-pescar, cambulă de Baltica, mihalț-de-mare, cod saithe, polac, limbă-roșie, calcan, calcan-neted, mihalț-de-mare albastru, sabie neagră, grenadier de piatră, pion portocaliu, halibut negru, brosme, sebastă și stocurile demersale din Marea Mediterană.

2.   În cazul stocurilor de pește prevăzute la alineatul (1), trebuie stabilite, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, dimensiunile minime de referință pentru conservare. Vânzarea capturilor din aceste stocuri de pește sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare este permisă numai pentru prelucrarea în făină de pește sau în hrană pentru animale de companie.

3.   Trebuie stabilite, în conformitate cu articolul 27 din [regulamentul privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură], standardele de comercializare pentru capturile de pește care depășesc posibilitățile de pescuit stabilite.

4.   Statele membre trebuie să se asigure că navele de pescuit ale Uniunii care le arborează pavilionul sunt echipate pentru a asigura documentarea completă a tuturor activităților de pescuit și de prelucrare, în scopul monitorizării respectării obligației de a debarca integral capturile.

5.   Alineatul (1) nu aduce atingere obligațiilor internaționale.

6.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica măsurile prevăzute la alineatul (1) în scopul respectării obligațiilor internaționale ale Uniunii.

1.    capturil din următoarele de pește care fac obiectul unor limite de captură și care sunt capturate în timpul activităților de pescuit în apele Uniunii sau de navele de pescuit ale Uniunii aflate în afara apelor UE:

| (a) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2014:






  — | macrou, hering, stavrid negru, putasu, speciile de caproide, hamsie, argentină, sardinele, capelin; |
| --- | --- | --- |

(a)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2014:

—

macrou, hering, stavrid negru, putasu, speciile de caproide, hamsie, argentină, sardinele, capelin;

| — | ton roșu, pește-spadă, ton alb, ton obez, alte istioforide; |
| --- | --- |

—

ton roșu, pește-spadă, ton alb, ton obez, alte istioforide;

| (b) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2015: cod, merluciu, limbă-de-mare; |
| --- | --- |

(b)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2015: cod, merluciu, limbă-de-mare;

| (c) | începând cel târziu de la 1 ianuarie 2016: eglefin, merlan, cardină albă, pește-pescar, cambulă de Baltica, mihalț-de-mare, cod saithe, polac, limbă-roșie, calcan, calcan-neted, mihalț-de-mare albastru, sabie neagră, grenadier de piatră, pion portocaliu, halibut negru, brosme, sebastă și stocurile demersale din Marea Mediterană. |
| --- | --- |

(c)

începând cel târziu de la 1 ianuarie 2016: eglefin, merlan, cardină albă, pește-pescar, cambulă de Baltica, mihalț-de-mare, cod saithe, polac, limbă-roșie, calcan, calcan-neted, mihalț-de-mare albastru, sabie neagră, grenadier de piatră, pion portocaliu, halibut negru, brosme, sebastă și stocurile demersale din Marea Mediterană.

2.   În cazul stocurilor de pește prevăzute la alineatul (1), trebuie stabilite, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, dimensiunile minime de referință pentru conservare. Vânzarea capturilor din aceste stocuri de pește sub dimensiunea minimă de referință pentru conservare este permisă numai pentru prelucrarea în făină de pește sau în hrană pentru animale de companie.

3.   Trebuie stabilite, în conformitate cu articolul 27 din [regulamentul privind organizarea comună a piețelor în sectorul produselor obținute din pescuit și din acvacultură], standardele de comercializare pentru capturile de pește care depășesc posibilitățile de pescuit stabilite.

4.   Statele membre trebuie să se asigure că navele de pescuit ale Uniunii care le arborează pavilionul sunt echipate pentru a asigura documentarea completă a tuturor activităților de pescuit și de prelucrare, în scopul monitorizării respectării .

5.   Alineatul (1) nu aduce atingere obligațiilor internaționale.

6.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 pentru a specifica măsurile prevăzute la alineatul (1) în scopul respectării obligațiilor internaționale ale Uniunii.

Expunere de motive

Amendamentul propune elaborarea unor planuri multianuale de reducere a capturilor, dar documentele examinate nu conțin acest element. Comisia propune adoptarea unei decizii privind obligația aruncării tuturor capturilor speciilor comerciale începând cu o anumită dată. Acțiunile ce trebuie să pună în aplicare deciziile Comisiei trebuie să fie definite de consiliile consultative regionale sau de statele membre, în funcție de situație. Ca atare, a vorbi de planuri multianuale este, poate, inadecvat, dat fiind că aceste planuri ar trebui să dureze mult mai mult.

Aruncarea peștilor înapoi în mare se face în mod uzual, din mai multe motive. Prin dezvoltarea practicilor de pescuit și aplicarea de soluții tehnice pentru a face echipamentele mai selective, se poate reduce cantitatea de capturi nedorite. Subiectul acestui amendament este inclus în recomandările politice de la începutul avizului, care prezintă poziția CoR, astfel că ar trebui adăugat la amendamente.

Amendamentul 18

Articolul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Posibilitățile de pescuit
  1.   Posibilitățile de pescuit alocate statelor membre trebuie să asigure fiecărui stat membru o relativă stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau pescărie. Interesele fiecărui stat membru trebuie să fie luate în considerare atunci când sunt alocate noi posibilități de pescuit.
  2.   În cadrul posibilităților de pescuit totale pot fi rezervate posibilități de pescuit pentru capturile accidentale.
  3.   Posibilitățile de pescuit trebuie să respecte țintele cuantificabile, calendarele și marjele stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și cu articolul 11 literele (b), (c) și (h).
  4.   După ce trimit Comisiei o notificare în acest sens, statele membre pot schimba între ele toate sau o parte dintre posibilitățile de pescuit care le-au fost alocate. | Posibilitățile de pescuit
  1.   Posibilitățile de pescuit alocate statelor membre trebuie să asigure fiecărui stat membru o relativă stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau pescărie. Interesele fiecărui stat membru trebuie să fie luate în considerare atunci când sunt alocate noi posibilități de pescuit.
  2.   În cadrul posibilităților de pescuit totale pot fi rezervate posibilități de pescuit pentru capturile accidentale.
  3.   Posibilitățile de pescuit trebuie să respecte țintele cuantificabile, calendarele și marjele stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și cu articolul 11 literele (b), (c) și (h).
  4.   După ce trimit Comisiei o notificare în acest sens, statele membre pot schimba între ele toate sau o parte dintre posibilitățile de pescuit care le-au fost alocate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Posibilitățile de pescuit

1.   Posibilitățile de pescuit alocate statelor membre trebuie să asigure fiecărui stat membru o relativă stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau pescărie. Interesele fiecărui stat membru trebuie să fie luate în considerare atunci când sunt alocate noi posibilități de pescuit.

2.   În cadrul posibilităților de pescuit totale pot fi rezervate posibilități de pescuit pentru capturile accidentale.

3.   Posibilitățile de pescuit trebuie să respecte țintele cuantificabile, calendarele și marjele stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și cu articolul 11 literele (b), (c) și (h).

4.   După ce trimit Comisiei o notificare în acest sens, statele membre pot schimba între ele toate sau o parte dintre posibilitățile de pescuit care le-au fost alocate.

Posibilitățile de pescuit

1.   Posibilitățile de pescuit alocate statelor membre trebuie să asigure fiecărui stat membru o relativă stabilitate a activităților de pescuit pentru fiecare stoc sau pescărie. Interesele fiecărui stat membru trebuie să fie luate în considerare atunci când sunt alocate noi posibilități de pescuit.

2.   În cadrul posibilităților de pescuit totale pot fi rezervate posibilități de pescuit pentru capturile accidentale.

3.   Posibilitățile de pescuit trebuie să respecte țintele cuantificabile, calendarele și marjele stabilite în conformitate cu articolul 9 alineatul (2) și cu articolul 11 literele (b), (c) și (h).

4.   După ce trimit Comisiei o notificare în acest sens, statele membre pot schimba între ele toate sau o parte dintre posibilitățile de pescuit care le-au fost alocate.

Expunere de motive

Adăugarea acestui nou alineat reflectă actualul regulament al politicii comune în domeniul pescuitului. Alocarea posibilităților de pescuit ar trebui să rămână o chestiune în care hotărăsc statele membre, având în vedere că alocarea posibilităților de pescuit reprezintă instrumentul cel mai important de care se dispune pentru a influența structura și performanța sectorului pescuitului. Acestea sunt preferințe relevante pentru decizia la nivel de stat membru, în conformitate cu prioritățile socioeconomice ale acestuia.

Amendamentul 19

Articolul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Măsurile de conservare adoptate în conformitate cu planurile multianuale
  1.   Într-un plan multianual elaborat în temeiul articolelor 9, 10 și 11, statele membre pot fi autorizate să adopte măsuri conforme cu planul multianual respectiv care să specifice măsurile de conservare aplicabile navelor care le arborează pavilionul în legătură cu stocuri din apele Uniunii pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit.
  2.   Statele membre trebuie să se asigure că măsurile de conservare adoptate în temeiul alineatului (1):






  (a) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Măsurile de conservare adoptate în conformitate cu planurile multianuale

1.   Într-un plan multianual elaborat în temeiul articolelor 9, 10 și 11, statele membre pot fi autorizate să adopte măsuri conforme cu planul multianual respectiv care să specifice măsurile de conservare aplicabile navelor care le arborează pavilionul în legătură cu stocuri din apele Uniunii pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit.

2.   Statele membre trebuie să se asigure că măsurile de conservare adoptate în temeiul alineatului (1):

(a)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3;

| (b) | sunt compatibile cu domeniul de aplicare și obiectivele planului multianual; |
| --- | --- |

(b)

sunt compatibile cu domeniul de aplicare și obiectivele planului multianual;

| (c) | îndeplinesc în mod eficace obiectivele și țintele cuantificabile stabilite în planul multianual; și |
| --- | --- |

(c)

îndeplinesc în mod eficace obiectivele și țintele cuantificabile stabilite în planul multianual; și

| (d) | nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii.

Măsurile de conservare adoptate în conformitate cu planurile multianuale

1.

Într-un plan multianual elaborat în temeiul articolelor 9, 10 și 11, statele membre pot fi autorizate să adopte măsuri conforme cu planul multianual respectiv care să specifice măsurile de conservare aplicabile navelor care le arborează pavilionul în legătură cu stocuri din apele Uniunii pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit.

Statele membre trebuie să se asigure că măsurile de conservare adoptate în temeiul alineatului ():

| (a) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; |
| --- | --- |

(a)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3;

| (b) | sunt compatibile cu domeniul de aplicare și obiectivele planului multianual; |
| --- | --- |

(b)

sunt compatibile cu domeniul de aplicare și obiectivele planului multianual;

| (c) | îndeplinesc în mod eficace obiectivele și țintele cuantificabile stabilite în planul multianual; și |
| --- | --- |

(c)

îndeplinesc în mod eficace obiectivele și țintele cuantificabile stabilite în planul multianual; și

| (d) | nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii.

Expunere de motive

Consiliile consultative regionale au fost create în 2004 de Uniunea Europeană pentru a aduce o perspectivă pertinentă asupra unei abordări regionalizate a politicii comune în domeniul pescuitului. Este binevenită o mai bună asociere a acestora la luarea de decizii, solicitându-li-se să formuleze un aviz cu privire la planurile multianuale. Acestea din urmă vor fi astfel acceptate de lumea profesională cu mai puține obiecții și, în consecință, aplicate mai ușor.

Amendamentul 20

Articolul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Măsuri tehnice
  Într-un cadru de măsuri tehnice instituit în temeiul articolului 14, statele membre pot fi autorizate să adopte măsuri conforme cu respectivul cadru care să specifice măsurile tehnice aplicabile navelor care le arborează pavilionul, în ceea ce privește stocurile din apele proprii pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit. Statele membre trebuie să se asigure că aceste măsuri tehnice:






  (a) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Măsuri tehnice

Într-un cadru de măsuri tehnice instituit în temeiul articolului 14, statele membre pot fi autorizate să adopte măsuri conforme cu respectivul cadru care să specifice măsurile tehnice aplicabile navelor care le arborează pavilionul, în ceea ce privește stocurile din apele proprii pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit. Statele membre trebuie să se asigure că aceste măsuri tehnice:

(a)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3;

| (b) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(b)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14;

| (c) | îndeplinesc în mod eficace obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14 și |
| --- | --- |

(c)

îndeplinesc în mod eficace obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14 și

| (d) | nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii.

Măsuri tehnice

Într-un cadru de măsuri tehnice instituit în temeiul articolului 14, statele membre pot fi autorizate să adopte măsuri conforme cu respectivul cadru care să specifice măsurile tehnice aplicabile navelor care le arborează pavilionul, în ceea ce privește stocurile din apele proprii pentru care le-au fost alocate posibilități de pescuit. Statele membre trebuie să se asigure că aceste măsuri tehnice:

| (a) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3; |
| --- | --- |

(a)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute la articolele 2 și 3;

| (b) | sunt compatibile cu obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(b)

sunt compatibile cu obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14;

| (c) | îndeplinesc în mod eficace obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14 și |
| --- | --- |

(c)

îndeplinesc în mod eficace obiectivele prevăzute în măsurile adoptate în conformitate cu articolul 14 și

| (d) | nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

nu sunt mai puțin severe decât cele existente în legislația Uniunii.

Expunere de motive

Consiliile consultative regionale au fost create în 2004 de Uniunea Europeană pentru a aduce o perspectivă pertinentă asupra unei abordări regionalizate a politicii comune în domeniul pescuitului. Este binevenită o mai bună asociere a acestora la luarea de decizii, solicitându-li-se să formuleze un aviz cu privire la planurile multianuale. Acestea din urmă vor fi astfel acceptate de lumea profesională cu mai puține obiecții și, în consecință, aplicate mai ușor.

Amendamentul 21

Articolul 27 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Cel târziu la 31 decembrie 2013, fiecare stat membru trebuie să instituie un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru






  a) | toate navele de pescuit cu o lungime totală de minimum 12 metri; și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Cel târziu la 31 decembrie 2013, fiecare stat membru trebuie să instituie un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru

a)

toate navele de pescuit cu o lungime totală de minimum 12 metri; și

| b) | toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 12 metri care pescuiesc cu unelte tractate. |
| --- | --- |

b)

toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 12 metri care pescuiesc cu unelte tractate.

1.   iecare stat membru să instituie un sistem de concesiuni de pescuit transferabile pentru

| a) | toate navele de pescuit cu o lungime totală de minimum 12 metri; și |
| --- | --- |

a)

toate navele de pescuit cu o lungime totală de minimum 12 metri; și

| b) | toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 12 metri care pescuiesc . |
| --- | --- |

b)

toate navele de pescuit cu o lungime totală mai mică de 12 metri care pescuiesc .

Expunere de motive

Ar trebui încurajată introducerea concesiunilor de pescuit transferabile (CPT), însă aceasta ar trebui să fie o competență a statelor membre și să aibă loc atunci când consideră acestea că este cazul. Astfel de CPT ar urma să privească stocurile care fac obiectul reglementării; or, se recunoaște în alt punct că dimensiunile navei nu sunt relevante pentru rata de exploatare a unor astfel de stocuri.

Amendamentul 22

Articolul 27 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pot extinde sistemul concesiunilor de pescuit transferabile la navele de pescuit care au o lungime totală mai mică de 12 metri și care utilizează alte tipuri de unelte decât uneltele tractate și trebuie să informeze Comisia cu privire la această decizie. | Statele membre pot extinde sistemul concesiunilor de pescuit transferabile la navele de pescuit care au o lungime totală mai mică de 12 metri și care utilizează alte tipuri de unelte decât uneltele tractate și trebuie să informeze Comisia cu privire la această decizie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre pot extinde sistemul concesiunilor de pescuit transferabile la navele de pescuit care au o lungime totală mai mică de 12 metri și care utilizează alte tipuri de unelte decât uneltele tractate și trebuie să informeze Comisia cu privire la această decizie.

Statele membre pot extinde sistemul concesiunilor de pescuit transferabile la navele de pescuit care au o lungime totală mai mică de 12 metri și care utilizează alte tipuri de unelte decât uneltele tractate și trebuie să informeze Comisia cu privire la această decizie.

Expunere de motive

Nu se aplică versiunii în limba română.

Amendamentul 23

Articolul 28 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile
  1.   O concesiune de pescuit transferabilă instituie un drept de a utiliza posibilitățile de pescuit individuale alocate în conformitate cu articolul 29 alineatul (1). | Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile
  1.    concesiune de pescuit transferabilă instituie un drept de a utiliza posibilitățile de pescuit individuale alocate în conformitate cu articolul 29 alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile

1.   O concesiune de pescuit transferabilă instituie un drept de a utiliza posibilitățile de pescuit individuale alocate în conformitate cu articolul 29 alineatul (1).

Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile

1.    concesiune de pescuit transferabilă instituie un drept de a utiliza posibilitățile de pescuit individuale alocate în conformitate cu articolul 29 alineatul (1).

Expunere de motive

Adoptarea unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile ar trebui să fie opțională pentru statele membre. Dacă se acceptă acest fapt, textul trebuie modificat pentru a reflecta faptul că cadrul de gestiune al CPT este aplicabil numai în cazul adoptării opțiunii respective.

Amendamentul 24

Articolul 28 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Fiecare stat membru alocă concesiuni de pescuit transferabile pe baza unor criterii transparente pentru fiecare stoc sau grup de stocuri pentru care sunt alocate posibilități de pescuit în conformitate cu articolul 16, cu excepția posibilităților de pescuit obținute în temeiul acordurilor pentru pescuit sustenabil. | 2.    stat membru alocă concesiuni de pescuit transferabile pe baza unor criterii transparente pentru fiecare stoc sau grup de stocuri pentru care sunt alocate posibilități de pescuit în conformitate cu articolul 16, cu excepția posibilităților de pescuit obținute în temeiul acordurilor pentru pescuit sustenabil. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Fiecare stat membru alocă concesiuni de pescuit transferabile pe baza unor criterii transparente pentru fiecare stoc sau grup de stocuri pentru care sunt alocate posibilități de pescuit în conformitate cu articolul 16, cu excepția posibilităților de pescuit obținute în temeiul acordurilor pentru pescuit sustenabil.

2.    stat membru alocă concesiuni de pescuit transferabile pe baza unor criterii transparente pentru fiecare stoc sau grup de stocuri pentru care sunt alocate posibilități de pescuit în conformitate cu articolul 16, cu excepția posibilităților de pescuit obținute în temeiul acordurilor pentru pescuit sustenabil.

Amendamentul 25

Articolul 28 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile
  5.   Statele membre pot limita perioada de valabilitate a concesiunilor de pescuit transferabile la o perioadă de cel puțin 15 ani, în scopul realocării lor. În cazul în care nu limitează perioada de valabilitate a concesiunilor de pescuit transferabile, statele membre pot retrage concesiunile respective cu un preaviz de cel puțin 15 ani. | Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile
  5.   Statele membre pot limita perioada de valabilitate a concesiunilor de pescuit transferabile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile

5.   Statele membre pot limita perioada de valabilitate a concesiunilor de pescuit transferabile la o perioadă de cel puțin 15 ani, în scopul realocării lor. În cazul în care nu limitează perioada de valabilitate a concesiunilor de pescuit transferabile, statele membre pot retrage concesiunile respective cu un preaviz de cel puțin 15 ani.

Alocarea concesiunilor de pescuit transferabile

5.   Statele membre pot limita perioada de valabilitate a concesiunilor de pescuit transferabile.

Expunere de motive

Ar trebui ca modalitățile de transfer al concesiunilor de pescuit să fie de resortul fiecărui stat membru. Letonia, precum și alte state membre ale Uniunii Europene dispun deja de o legislație care reglementează concesiunile de pescuit, iar acest mecanism funcționează eficient. Introducerea unui nou sistem ar determina îngreunarea formalităților administrative, ar presupune mijloace financiare suplimentare și nu ar garanta neapărat o funcționare mai eficientă decât în cazul mecanismului existent.

Amendamentul 26

Articolul 28 alineatul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile cu un preaviz mai scurt în cazul în care se constată o încălcare gravă comisă de titularul concesiunilor. Aceste retrageri trebuie efectuate astfel încât să fie aplicate pe deplin politica comună în domeniul pescuitului și principiul proporționalității și, ori de cât ori este necesar, cu efect imediat. | Statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile cu un preaviz mai scurt în cazul în care se constată o încălcare gravă comisă de titularul concesiunilor. Aceste retrageri trebuie efectuate astfel încât să fie aplicate pe deplin politica comună în domeniul pescuitului și principiul proporționalității și, ori de cât ori este necesar, cu efect imediat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile cu un preaviz mai scurt în cazul în care se constată o încălcare gravă comisă de titularul concesiunilor. Aceste retrageri trebuie efectuate astfel încât să fie aplicate pe deplin politica comună în domeniul pescuitului și principiul proporționalității și, ori de cât ori este necesar, cu efect imediat.

Statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile cu un preaviz mai scurt în cazul în care se constată o încălcare gravă comisă de titularul concesiunilor. Aceste retrageri trebuie efectuate astfel încât să fie aplicate pe deplin politica comună în domeniul pescuitului și principiul proporționalității și, ori de cât ori este necesar, cu efect imediat.

Amendamentul 27

Articolul 28 alineatul (7)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 7.   Fără a aduce atingere alineatelor (5) și (6), statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile care nu au fost utilizate pe o navă de pescuit timp de trei ani consecutivi. | 7.   Fără a aduce atingere alineatelor (5) și (6), statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile care nu au fost utilizate pe o navă de pescuit timp de ani consecutivi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

7.   Fără a aduce atingere alineatelor (5) și (6), statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile care nu au fost utilizate pe o navă de pescuit timp de trei ani consecutivi.

7.   Fără a aduce atingere alineatelor (5) și (6), statele membre pot retrage concesiunile de pescuit transferabile care nu au fost utilizate pe o navă de pescuit timp de ani consecutivi.

Expunere de motive

Durata de trei ani propusă pentru această perioadă este prea lungă și face deja obiectul speculațiilor, însă este bine să se dispună de o anumită flexibilitate în acest domeniu pentru a nu se pune în pericol subzistența întreprinderilor care se confruntă cu situații deosebite.

Amendamentul 28

Articolul 28 alineatul (8)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Se introduce un punct nou: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Se introduce un punct nou:

Amendamentul 29

Articolul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Alocarea posibilităților de pescuit individuale
  1.   Statele membre alocă posibilități de pescuit individuale titularilor de concesiuni de pescuit transferabile menționate la articolul 28, în funcție de posibilitățile de pescuit alocate statelor membre sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de statele membre în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.
  2.   Statele membre stabilesc posibilitățile de pescuit care, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, pot fi alocate navelor de pescuit care le arborează pavilionul, pentru specii pentru care Consiliul nu a stabilit posibilități de pescuit.
  3.   Navele de pescuit trebuie să se angajeze în activități de pescuit doar dacă dețin suficiente posibilități de pescuit individuale încât să acopere toate capturile pe care le-ar putea realiza.
  4.   Statele membre pot rezerva până la 5 % din posibilitățile de pescuit. Statele membre stabilesc criterii obiective și transparente pentru alocarea acestor posibilități de pescuit rezervate. Aceste posibilități de pescuit pot fi alocate numai titularilor eligibili de concesiuni de pescuit transferabile, conform dispozițiilor de la articolul 28 alineatul (4).
  5.   Atunci când alocă concesiuni de pescuit transferabile în conformitate cu articolul 28 și când alocă posibilități de pescuit în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol, statele membre pot oferi, în cadrul posibilităților de pescuit care le-au fost alocate, stimulente navelor de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective care elimină capturile accidentale nedorite.
  6.   Statele membre pot prevedea plata unei redevențe pentru utilizarea posibilităților de pescuit individuale, drept contribuție la costurile legate de gestionarea pescăriilor. | Alocarea posibilităților de pescuit individuale
     
     
     
     
     Atunci când alocă concesiuni de pescuit transferabile în conformitate cu articolul 28 și când alocă posibilități de pescuit în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol, statele membre pot oferi, în cadrul posibilităților de pescuit care le-au fost alocate, stimulente navelor de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective care elimină capturile accidentale nedorite.
     Statele membre pot prevedea plata unei redevențe pentru utilizarea posibilităților de pescuit individuale, drept contribuție la costurile legate de gestionarea pescăriilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Alocarea posibilităților de pescuit individuale

1.   Statele membre alocă posibilități de pescuit individuale titularilor de concesiuni de pescuit transferabile menționate la articolul 28, în funcție de posibilitățile de pescuit alocate statelor membre sau stabilite în planurile de gestionare adoptate de statele membre în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1967/2006.

2.   Statele membre stabilesc posibilitățile de pescuit care, pe baza celor mai bune avize științifice disponibile, pot fi alocate navelor de pescuit care le arborează pavilionul, pentru specii pentru care Consiliul nu a stabilit posibilități de pescuit.

3.   Navele de pescuit trebuie să se angajeze în activități de pescuit doar dacă dețin suficiente posibilități de pescuit individuale încât să acopere toate capturile pe care le-ar putea realiza.

4.   Statele membre pot rezerva până la 5 % din posibilitățile de pescuit. Statele membre stabilesc criterii obiective și transparente pentru alocarea acestor posibilități de pescuit rezervate. Aceste posibilități de pescuit pot fi alocate numai titularilor eligibili de concesiuni de pescuit transferabile, conform dispozițiilor de la articolul 28 alineatul (4).

5.   Atunci când alocă concesiuni de pescuit transferabile în conformitate cu articolul 28 și când alocă posibilități de pescuit în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol, statele membre pot oferi, în cadrul posibilităților de pescuit care le-au fost alocate, stimulente navelor de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective care elimină capturile accidentale nedorite.

6.   Statele membre pot prevedea plata unei redevențe pentru utilizarea posibilităților de pescuit individuale, drept contribuție la costurile legate de gestionarea pescăriilor.

Alocarea posibilităților de pescuit individuale

Atunci când alocă concesiuni de pescuit transferabile în conformitate cu articolul 28 și când alocă posibilități de pescuit în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol, statele membre pot oferi, în cadrul posibilităților de pescuit care le-au fost alocate, stimulente navelor de pescuit care utilizează unelte de pescuit selective care elimină capturile accidentale nedorite.

Statele membre pot prevedea plata unei redevențe pentru utilizarea posibilităților de pescuit individuale, drept contribuție la costurile legate de gestionarea pescăriilor.

Expunere de motive

Alocarea posibilităților de pescuit trebuie să rămână la latitudinea statelor membre.

Amendamentul 30

Articolul 31 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Transferul concesiunilor de pescuit transferabile
  1.   Concesiunile de pescuit transferabile pot fi transferate în întregime sau parțial în interiorul unui stat membru între titularii eligibili ai unor astfel de concesiuni.
  2.   Un stat membru poate autoriza transferul unor concesiuni de pescuit transferabile către și din alte state membre.
  3.   Statele membre pot reglementa transferul concesiunilor de pescuit transferabile, stabilind, pe baza unor criterii transparente și obiective, condiții de transfer. | Transferul concesiunilor de pescuit transferabile
     oncesiuni pot fi transferate în întregime sau parțial în interiorul unui stat membru între titularii eligibili ai unor astfel de concesiuni.
     
     Statele membre pot reglementa transferul concesiunilor de pescuit transferabile, stabilind, pe baza unor criterii transparente și obiective, condiții de transfer. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Transferul concesiunilor de pescuit transferabile

1.   Concesiunile de pescuit transferabile pot fi transferate în întregime sau parțial în interiorul unui stat membru între titularii eligibili ai unor astfel de concesiuni.

2.   Un stat membru poate autoriza transferul unor concesiuni de pescuit transferabile către și din alte state membre.

3.   Statele membre pot reglementa transferul concesiunilor de pescuit transferabile, stabilind, pe baza unor criterii transparente și obiective, condiții de transfer.

Transferul concesiunilor de pescuit transferabile

oncesiuni pot fi transferate în întregime sau parțial în interiorul unui stat membru între titularii eligibili ai unor astfel de concesiuni.

Statele membre pot reglementa transferul concesiunilor de pescuit transferabile, stabilind, pe baza unor criterii transparente și obiective, condiții de transfer.

Expunere de motive

Sistemul de concesiuni de pescuit transferabile ar trebui să fie opțional pentru statele membre. Cadrul pentru gestionarea concesiunilor de pescuit transferabile este aplicabil numai în cazul în care se alege această opțiune.

CPT pot fi transferate în interiorul unui stat membru, însă din motive de menținere a stabilității relative reafirmate la articolul 16 alineatul (1). Nu pare posibil să se permită transferurile de concesiuni altfel decât revenind asupra principiului general și necontestat al stabilității relative.

Amendamentul 31

Articolul 32 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Închirierea posibilităților de pescuit individuale
  1.   Posibilitățile de pescuit individuale pot fi închiriate în totalitate sau parțial în interiorul unui stat membru.
  2.   Statul membru poate autoriza închirierea posibilităților de pescuit individuale către și din alte state membre. | Închirierea posibilităților de pescuit individuale
  1.   Posibilitățile de pescuit individuale pot fi închiriate în totalitate sau parțial în interiorul unui stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Închirierea posibilităților de pescuit individuale

1.   Posibilitățile de pescuit individuale pot fi închiriate în totalitate sau parțial în interiorul unui stat membru.

2.   Statul membru poate autoriza închirierea posibilităților de pescuit individuale către și din alte state membre.

Închirierea posibilităților de pescuit individuale

1.   Posibilitățile de pescuit individuale pot fi închiriate în totalitate sau parțial în interiorul unui stat membru.

Expunere de motive

CPT pot fi închiriate în interiorul unui stat membru, însă din motive de menținere a stabilității relative reafirmate la articolul 16 alineatul (1). Nu pare posibil să se permită închirierile de concesiuni altfel decât revenind asupra principiului general și necontestat al stabilității relative.

Amendamentul 32

Articolul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 35 – Gestionarea capacității de pescuit
  1.   Flota fiecărui stat membru trebuie să respecte plafoanele pentru capacitatea de pescuit prevăzute în anexa II.
  2.   Statele membre pot solicita Comisiei să excludă navele de pescuit care fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile instituit în conformitate cu articolul 27 din plafoanele pentru capacitatea de pescuit stabilite în conformitate cu alineatul (1). În acest caz, plafoanele pentru capacitatea de pescuit trebuie recalculate pentru a lua în calcul navele de pescuit care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile.
  3.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire la recalcularea plafoanelor pentru capacitatea de pescuit menționate la alineatele (1) și (2). | Articolul 35 – Gestionarea capacității de pescuit
  1.   Flota fiecărui stat membru trebuie să respecte plafoanele pentru capacitatea de pescuit prevăzute în anexa II.
  2.   Statele membre pot solicita Comisiei să excludă navele de pescuit care fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile instituit în conformitate cu articolul 27 din plafoanele pentru capacitatea de pescuit stabilite în conformitate cu alineatul (1). În acest caz, plafoanele pentru capacitatea de pescuit trebuie recalculate pentru a lua în calcul navele de pescuit care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile.
  3.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire la recalcularea plafoanelor pentru capacitatea de pescuit menționate la alineatele (1) și (2). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 35 – Gestionarea capacității de pescuit

1.   Flota fiecărui stat membru trebuie să respecte plafoanele pentru capacitatea de pescuit prevăzute în anexa II.

2.   Statele membre pot solicita Comisiei să excludă navele de pescuit care fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile instituit în conformitate cu articolul 27 din plafoanele pentru capacitatea de pescuit stabilite în conformitate cu alineatul (1). În acest caz, plafoanele pentru capacitatea de pescuit trebuie recalculate pentru a lua în calcul navele de pescuit care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile.

3.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire la recalcularea plafoanelor pentru capacitatea de pescuit menționate la alineatele (1) și (2).

Articolul 35 – Gestionarea capacității de pescuit

1.   Flota fiecărui stat membru trebuie să respecte plafoanele pentru capacitatea de pescuit prevăzute în anexa II.

2.   Statele membre pot solicita Comisiei să excludă navele de pescuit care fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile instituit în conformitate cu articolul 27 din plafoanele pentru capacitatea de pescuit stabilite în conformitate cu alineatul (1). În acest caz, plafoanele pentru capacitatea de pescuit trebuie recalculate pentru a lua în calcul navele de pescuit care nu fac obiectul unui sistem de concesiuni de pescuit transferabile.

3.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire la recalcularea plafoanelor pentru capacitatea de pescuit menționate la alineatele (1) și (2).

Expunere de motive

Flota regiunilor ultraperiferice se caracterizează, în principal, prin nave de mici dimensiuni, destinate în special pescuitului costier, prin caracterul artizanal al acestei activități și prin venituri precare. Noile niveluri de referință propuse, stabilite pe baza situației flotei la 31 decembrie 2010, vor compromite definitiv viabilitatea activității de pescuit în regiunile ultraperiferice.

Amendamentul 33

Articolul 53

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Atribuțiile consiliilor consultative
  1.   Consiliile consultative pot:






  (a) | prezenta Comisiei sau statului membru în cauză recomandări și sugestii referitoare la gestionarea pescuitului și la acvacultură; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Atribuțiile consiliilor consultative

1.   Consiliile consultative pot:

(a)

prezenta Comisiei sau statului membru în cauză recomandări și sugestii referitoare la gestionarea pescuitului și la acvacultură;

| (b) | informa Comisia și statele membre cu privire la problemele referitoare la gestionarea pescuitului și la acvacultură în zona lor de competență; |
| --- | --- |

(b)

informa Comisia și statele membre cu privire la problemele referitoare la gestionarea pescuitului și la acvacultură în zona lor de competență;

| (c) | contribui, în strânsă cooperare cu oamenii de știință, la colectarea, furnizarea și analizarea datelor necesare pentru elaborarea măsurilor de conservare. |
| --- | --- |

(c)

contribui, în strânsă cooperare cu oamenii de știință, la colectarea, furnizarea și analizarea datelor necesare pentru elaborarea măsurilor de conservare.

2.   Comisia și, dacă este cazul, statul membru în cauză trebuie să răspundă într-un termen rezonabil la orice recomandare, sugestie sau informație primită în temeiul alineatului (1).

Atribuțiile consiliilor consultative

1.   Consiliile consultative:

| | |
| --- | --- |

(c)

| | |
| --- | --- |

| (c) | Comisiei sau statului membru în cauză recomandări și sugestii referitoare la gestionarea pescuitului și la acvacultură; |
| --- | --- |

Comisiei sau statului membru în cauză recomandări și sugestii referitoare la gestionarea pescuitului și la acvacultură;

| ( | Comisia și statele membre cu privire la problemele referitoare la gestionarea pescuitului și la acvacultură în zona lor de competență; |
| --- | --- |

(

Comisia și statele membre cu privire la problemele referitoare la gestionarea pescuitului și la acvacultură în zona lor de competență;

| ( | contribui, în strânsă cooperare cu oamenii de știință, la colectarea, furnizarea și analizarea datelor necesare pentru elaborarea măsurilor de conservare. |
| --- | --- |

(

contribui, în strânsă cooperare cu oamenii de știință, la colectarea, furnizarea și analizarea datelor necesare pentru elaborarea măsurilor de conservare.

2.   Comisia și, dacă este cazul, statul membru în cauză trebuie să răspundă într-un termen rezonabil la orice recomandare, sugestie sau informație primită în temeiul alineatului (1).

Expunere de motive

Trebuie să se încurajeze instituirea unei guvernanțe descentralizate, care ar trebui instaurată în cursul elaborării normelor politicii comune în domeniul pescuitului prin intermediul unei consolidări a nivelului regional atât în etapa elaborării normelor, cât și, în principal, în etapa punerii în aplicare. Consiliile consultative regionale (CCR) ar trebui să joace un rol central în cadrul acestei guvernanțe descentralizate (o mai mare putere de a face propuneri, o mai bună luare în considerare a avizelor lor), ceea ce presupune și o implicare mai puternică a statelor și a diferitelor părți în lucrările lor. Având astfel mai multă legitimitate, CCR vor fi un cadru adecvat pentru angajarea unor discuții conform abordării la nivel de pescărie și vor putea pune în aplicare monitorizări științifice în funcție de mizele regionale. CCR vor trebui însoțite de ajutoare financiare prevăzute în regulamentul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime, iar alcătuirea CCR va fi extinsă pentru a cuprinde statele membre și institutele științifice relevante. În cadrul acestui nou sistem, un aviz al CCR „extins” pentru a cuprinde opinia statelor membre și a tuturor părților implicate ar fi adoptat prin consens. Comisia ar prezenta, în cele din urmă, o nouă propunere legiuitorului, luând în considerare avizele exprimate. Dacă este nevoie, CCR vor putea prezenta Comisiei și propuneri de reglementare.

Amendamentul 34

Articolul 54

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Compoziția, modul de funcționare și finanțarea consiliilor consultative
  1.   Consiliile consultative sunt alcătuite din organizații reprezentând operatorii în domeniul pescuitului și din alte grupuri de interese afectate de politica comună în domeniul pescuitului.
  2.   Fiecare consiliu consultativ este format dintr-o adunare generală și un comitet executiv și adoptă măsurile necesare pentru organizarea sa și pentru a se asigura transparența și respectarea tuturor opiniilor exprimate.
  3.   Consiliile consultative pot solicita asistență financiară din partea Uniunii, în calitate de organisme care urmăresc un obiectiv de interes european general.
  4.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind alcătuirea și funcționarea consiliilor consultative. | Compoziția, modul de funcționare și finanțarea consiliilor consultative
  1.   Consiliile consultative sunt alcătuite din organizații reprezentând operatorii în domeniul pescuitului și din alte grupuri de interese afectate de politica comună în domeniul pescuitului.
  2.   Fiecare consiliu consultativ este format dintr-o adunare generală și un comitet executiv și adoptă măsurile necesare pentru organizarea sa și pentru a se asigura transparența și respectarea tuturor opiniilor exprimate.
  3.   Consiliile consultative pot solicita asistență financiară din partea Uniunii, în calitate de organisme care urmăresc un obiectiv de interes european general.
  4.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind alcătuirea și funcționarea consiliilor consultative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Compoziția, modul de funcționare și finanțarea consiliilor consultative

1.   Consiliile consultative sunt alcătuite din organizații reprezentând operatorii în domeniul pescuitului și din alte grupuri de interese afectate de politica comună în domeniul pescuitului.

2.   Fiecare consiliu consultativ este format dintr-o adunare generală și un comitet executiv și adoptă măsurile necesare pentru organizarea sa și pentru a se asigura transparența și respectarea tuturor opiniilor exprimate.

3.   Consiliile consultative pot solicita asistență financiară din partea Uniunii, în calitate de organisme care urmăresc un obiectiv de interes european general.

4.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind alcătuirea și funcționarea consiliilor consultative.

Compoziția, modul de funcționare și finanțarea consiliilor consultative

1.   Consiliile consultative sunt alcătuite din organizații reprezentând operatorii în domeniul pescuitului și din alte grupuri de interese afectate de politica comună în domeniul pescuitului.

2.   Fiecare consiliu consultativ este format dintr-o adunare generală și un comitet executiv și adoptă măsurile necesare pentru organizarea sa și pentru a se asigura transparența și respectarea tuturor opiniilor exprimate.

3.   Consiliile consultative pot solicita asistență financiară din partea Uniunii, în calitate de organisme care urmăresc un obiectiv de interes european general.

4.   Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 privind alcătuirea și funcționarea consiliilor consultative.

Expunere de motive

Pentru a fi mai eficiente și a avea o mai mare legitimitate, CCR vor trebui extinse astfel încât să cuprindă statele membre și institutele științifice relevante, ceea ce va permite niște dezbateri mai fructuoase și mai utile pentru mizele regionale ale pescăriilor.

COM(2011) 416 final

Amendamentul 35

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | utilizarea optimă a capturilor nedorite de stocuri comerciale, prin:






  — | eliminarea produselor debarcate care nu respectă dimensiunile minime de comercializare menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a) pentru alte utilizări decât consumul uman; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

utilizarea optimă a capturilor nedorite de stocuri comerciale, prin:

—

eliminarea produselor debarcate care nu respectă dimensiunile minime de comercializare menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a) pentru alte utilizări decât consumul uman;

| — | introducerea pe piață a produselor debarcate care respectă dimensiunile minime de comercializate menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a); |
| --- | --- |

—

introducerea pe piață a produselor debarcate care respectă dimensiunile minime de comercializate menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a);

| — | distribuirea gratuită a produselor debarcate în scopuri caritabile sau filantropice; |
| --- | --- |

—

distribuirea gratuită a produselor debarcate în scopuri caritabile sau filantropice;

| (b) | utilizarea optimă a capturilor nedorite de stocuri comerciale, prin:






  — | eliminarea produselor debarcate care nu respectă dimensiunile minime de comercializare menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a) pentru alte utilizări decât consumul uman; |
| --- | --- | --- |

(b)

utilizarea optimă a capturilor nedorite de stocuri comerciale, prin:

—

eliminarea produselor debarcate care nu respectă dimensiunile minime de comercializare menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a) pentru alte utilizări decât consumul uman;

| — | introducerea pe piață a produselor debarcate care respectă dimensiunile minime de comercializate menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a); |
| --- | --- |

—

introducerea pe piață a produselor debarcate care respectă dimensiunile minime de comercializate menționate la articolul 39 alineatul (2) litera (a);

| — | gratuită a produselor debarcate în scopuri caritabile sau filantropice; |
| --- | --- |

—

gratuită a produselor debarcate în scopuri caritabile sau filantropice;

Expunere de motive

Există o diferență fundamentală între distribuirea gratuită (caz în care costurile sunt suportate de către organizația de producători) și accesul liber (caz în care costurile pot fi suportate fie de organizația de producători, fie de destinatar).

Bruxelles, 4 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  JO L 409, 30.12.2006, p. 11.

1

(2)  JO L 274, 25.9.1986, p. 1.

2

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/46

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Îmbătrânirea activă: inovare, sănătate inteligentă, îmbunătățirea calității vieții

2012/C 225/05

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită Comisiei Europene să lanseze o convenție europeană a primarilor privind schimbările demografice, ca o contribuție la Anul european al îmbătrânirii active 2012, care să pună în legătură autoritățile locale și regionale interesate de promovarea inovării, a soluțiilor inteligente pentru sănătate și de îmbunătățirea calității vieții, în sprijinul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, și să asigure susținere administrativă și financiară pentru această convenție; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei Europene să lanseze o convenție europeană a primarilor privind schimbările demografice, ca o contribuție la Anul european al îmbătrânirii active 2012, care să pună în legătură autoritățile locale și regionale interesate de promovarea inovării, a soluțiilor inteligente pentru sănătate și de îmbunătățirea calității vieții, în sprijinul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, și să asigure susținere administrativă și financiară pentru această convenție;

| — | împărtășește viziunea coaliției părților interesate din cadrul Anului european 2012 cu privire la o societate pentru toate vârstele, în care fiecare să aibă capacitatea de a juca un rol activ în societate și de a se bucura de drepturi și de șanse egale în toate etapele vieții, indiferent de vârstă, sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, statut economic sau social, orientare sexuală, stare fizică sau mentală ori necesitatea de îngrijire; |
| --- | --- |

—

împărtășește viziunea coaliției părților interesate din cadrul Anului european 2012 cu privire la o societate pentru toate vârstele, în care fiecare să aibă capacitatea de a juca un rol activ în societate și de a se bucura de drepturi și de șanse egale în toate etapele vieții, indiferent de vârstă, sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, statut economic sau social, orientare sexuală, stare fizică sau mentală ori necesitatea de îngrijire;

| — | subliniază importanța consultării și implicării active a persoanelor în vârstă și a persoanelor care le îngrijesc în identificarea nevoilor lor, în conceperea de soluții și în evaluarea funcționalității acestora. O astfel de abordare participativă susține incluziunea socială și asigură faptul că serviciile oferite răspund cât mai bine posibil nevoilor reale ale beneficiarilor; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța consultării și implicării active a persoanelor în vârstă și a persoanelor care le îngrijesc în identificarea nevoilor lor, în conceperea de soluții și în evaluarea funcționalității acestora. O astfel de abordare participativă susține incluziunea socială și asigură faptul că serviciile oferite răspund cât mai bine posibil nevoilor reale ale beneficiarilor;

| — | recomandă Comisiei Europene să implice mai activ autoritățile locale și regionale în procesul de evaluare la nivelul UE a impactului social pentru diferite inițiative adoptate în vederea susținerii îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, pentru a asigura o evaluare corespunzătoare a impactului asupra cetățenilor în vârstă. |
| --- | --- |

—

recomandă Comisiei Europene să implice mai activ autoritățile locale și regionale în procesul de evaluare la nivelul UE a impactului social pentru diferite inițiative adoptate în vederea susținerii îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, pentru a asigura o evaluare corespunzătoare a impactului asupra cetățenilor în vârstă.

| Raportor general | dl Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT-PPE), președintele administrației districtului Zarasai și membru al Consiliului municipal |
| --- | --- |

Raportor general

dl Arnoldas ABRAMAVIČIUS (LT-PPE), președintele administrației districtului Zarasai și membru al Consiliului municipal

I.   INTRODUCERE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută inițiativa Președinției daneze de a implica autoritățile de la nivel subnațional în dialogul paneuropean cu privire la modalitățile de a răspunde provocării demografice și de a valorifica la maximum oportunitățile legate de îmbătrânirea populației. După cum se precizează în Avizul privind gestionarea impactului îmbătrânirii populației în UE (1) și în raportul Parlamentului European privind Anul european 2012 (2), autoritățile locale și regionale din multe state membre au competențe-cheie în cele trei domenii care stau la baza Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații: ocuparea forței de muncă, participarea la viața socială și viața autonomă a individului; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Președinției daneze de a implica autoritățile de la nivel subnațional în dialogul paneuropean cu privire la modalitățile de a răspunde provocării demografice și de a valorifica la maximum oportunitățile legate de îmbătrânirea populației. După cum se precizează în Avizul privind gestionarea impactului îmbătrânirii populației în UE (1) și în raportul Parlamentului European privind Anul european 2012 (2), autoritățile locale și regionale din multe state membre au competențe-cheie în cele trei domenii care stau la baza Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații: ocuparea forței de muncă, participarea la viața socială și viața autonomă a individului;

| 2. | subliniază că găsirea unui răspuns la provocările legate de îmbătrânirea populației reprezintă unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020. Deoarece autoritățile locale și regionale sunt în contact imediat cu nevoile cetățenilor și sunt responsabile cu furnizarea majorității serviciilor de care au nevoie persoanele în vârstă pentru a-și trăi bătrânețea în condiții demne, implicarea lor directă în toate dezbaterile de la nivelul UE cu privire la îmbătrânire este capitală pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ar putea contribui la sporirea coeziunii sociale, economice și teritoriale; |
| --- | --- |

2.

subliniază că găsirea unui răspuns la provocările legate de îmbătrânirea populației reprezintă unul dintre obiectivele Strategiei Europa 2020. Deoarece autoritățile locale și regionale sunt în contact imediat cu nevoile cetățenilor și sunt responsabile cu furnizarea majorității serviciilor de care au nevoie persoanele în vârstă pentru a-și trăi bătrânețea în condiții demne, implicarea lor directă în toate dezbaterile de la nivelul UE cu privire la îmbătrânire este capitală pentru realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și ar putea contribui la sporirea coeziunii sociale, economice și teritoriale;

| 3. | salută Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și condiții bune de sănătate, care urmărește mobilizarea unei game largi de părți interesate de la toate nivelurile, pentru a crește cu doi ani durata de viață în condiții bune de sănătate(indicatorul „speranța de viață sănătoasă”), și reamintește că autoritățile locale și regionale dețin competențe-cheie în cei trei piloni ai parteneriatului: prevenirea, depistarea și diagnosticarea precoce; îngrijirea și tratamentul; îmbătrânirea activă și traiul independent; |
| --- | --- |

3.

salută Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și condiții bune de sănătate, care urmărește mobilizarea unei game largi de părți interesate de la toate nivelurile, pentru a crește cu doi ani durata de viață în condiții bune de sănătate(indicatorul „speranța de viață sănătoasă”), și reamintește că autoritățile locale și regionale dețin competențe-cheie în cei trei piloni ai parteneriatului: prevenirea, depistarea și diagnosticarea precoce; îngrijirea și tratamentul; îmbătrânirea activă și traiul independent;

| 4. | împărtășește viziunea coaliției părților interesate din cadrul Anului european 2012 cu privire la o societate pentru toate vârstele, în care fiecare să aibă capacitatea de a juca un rol activ în societate și de a se bucura de drepturi și de șanse egale în toate etapele vieții, indiferent de vârstă, sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, statut economic sau social, orientare sexuală, stare fizică sau mentală ori necesitatea de îngrijire; |
| --- | --- |

4.

împărtășește viziunea coaliției părților interesate din cadrul Anului european 2012 cu privire la o societate pentru toate vârstele, în care fiecare să aibă capacitatea de a juca un rol activ în societate și de a se bucura de drepturi și de șanse egale în toate etapele vieții, indiferent de vârstă, sex, rasă sau origine etnică, religie sau credință, statut economic sau social, orientare sexuală, stare fizică sau mentală ori necesitatea de îngrijire;

| 5. | recomandă o abordare pozitivă cu privire la îmbătrânire și împărtășește punctul de vedere potrivit căruia inovarea poate contribui la asigurarea unor servicii mai bune pentru populația noastră în curs de îmbătrânire. Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că inovarea nu trebuie urmărită de dragul schimbării, ci trebuie considerată un vector prețios pentru îmbunătățirea calității și a eficienței economice a răspunsului oferit la nevoile din ce în ce mai mari și în continuă schimbare în vremuri caracterizate de constrângeri financiare; |
| --- | --- |

5.

recomandă o abordare pozitivă cu privire la îmbătrânire și împărtășește punctul de vedere potrivit căruia inovarea poate contribui la asigurarea unor servicii mai bune pentru populația noastră în curs de îmbătrânire. Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că inovarea nu trebuie urmărită de dragul schimbării, ci trebuie considerată un vector prețios pentru îmbunătățirea calității și a eficienței economice a răspunsului oferit la nevoile din ce în ce mai mari și în continuă schimbare în vremuri caracterizate de constrângeri financiare;

| 6. | consideră că din cauza crizei economice și financiare este mai urgent ca oricând să fie revizuit modul în care funcționează societatea noastră și să se facă tot posibilul pentru a crea tuturor, tineri sau bătrâni, condițiile pentru a contribui activ la piața forței de muncă și în comunitățile din care fac parte și de a duce un trai independent cât mai mult timp posibil. Cea mai bună abordare a îmbătrânirii demografice o reprezintă promovarea comunităților adaptate persoanelor în vârstă, în care spațiul public, transporturile, locuințele și serviciile locale să fie concepute având în vedere nevoile tuturor generațiilor și în care să fie promovate solidaritatea și cooperarea între generații. Astfel de comunități tind, de asemenea, să devină mai preocupate de protecția mediului și să antreneze o coeziune socială mai puternică și o participare socială mai bună a altor grupuri vulnerabile; |
| --- | --- |

6.

consideră că din cauza crizei economice și financiare este mai urgent ca oricând să fie revizuit modul în care funcționează societatea noastră și să se facă tot posibilul pentru a crea tuturor, tineri sau bătrâni, condițiile pentru a contribui activ la piața forței de muncă și în comunitățile din care fac parte și de a duce un trai independent cât mai mult timp posibil. Cea mai bună abordare a îmbătrânirii demografice o reprezintă promovarea comunităților adaptate persoanelor în vârstă, în care spațiul public, transporturile, locuințele și serviciile locale să fie concepute având în vedere nevoile tuturor generațiilor și în care să fie promovate solidaritatea și cooperarea între generații. Astfel de comunități tind, de asemenea, să devină mai preocupate de protecția mediului și să antreneze o coeziune socială mai puternică și o participare socială mai bună a altor grupuri vulnerabile;

| 7. | subliniază importanța consultării și implicării active a persoanelor în vârstă și a persoanelor care le îngrijesc în identificarea nevoilor lor, în conceperea de soluții și în evaluarea funcționalității acestora. O astfel de abordare participativă susține incluziunea socială și asigură faptul că serviciile oferite răspund cât mai bine posibil nevoilor reale ale beneficiarilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază importanța consultării și implicării active a persoanelor în vârstă și a persoanelor care le îngrijesc în identificarea nevoilor lor, în conceperea de soluții și în evaluarea funcționalității acestora. O astfel de abordare participativă susține incluziunea socială și asigură faptul că serviciile oferite răspund cât mai bine posibil nevoilor reale ale beneficiarilor;

| 8. | constată că, în ultimul deceniu, în diferite părți ale Europei, a apărut conceptul de „economie a vârstei a treia” (silver economy), în baza căruia se dezvoltă o gamă largă de produse și servicii pentru un număr din ce în ce mai mare de persoane în vârstă care necesită îngrijire, cu mobilitate redusă și care se confruntă cu o limitare a activităților lor de zi cu zi. Economia vârstei a treia s-a extins către alte segmente de piață precum activitățile de destindere, fitness și petrecere a timpului liber, călătoriile, cultura, comunicarea, divertismentul și accesul la noile tehnologii. Multe IMM-uri și clustere de întreprinderi din mai multe state membre se specializează și în tehnologii inovatoare destinate persoanelor în vârstă, de exemplu în domeniul domoticii, care prezintă oportunități de creștere extraordinare. Cu toate acestea, trebuie remarcat și faptul că, deși recunosc necesitatea existenței unor produse și servicii specializate pentru persoanele cu nevoi speciale, majoritatea persoanelor în vârstă preferă să poată utiliza bunuri și servicii obișnuite. De aceea, trebuie promovată o abordare mai largă bazată pe conceptul de „design adaptat tuturor” (design-for-all), în cadrul căreia să fie integrate și nevoile și așteptările persoanelor în vârstă și ale persoanelor cu handicap, în paralel cu dezvoltarea produselor de nișă pentru nevoi foarte specifice; |
| --- | --- |

8.

constată că, în ultimul deceniu, în diferite părți ale Europei, a apărut conceptul de „economie a vârstei a treia” (silver economy), în baza căruia se dezvoltă o gamă largă de produse și servicii pentru un număr din ce în ce mai mare de persoane în vârstă care necesită îngrijire, cu mobilitate redusă și care se confruntă cu o limitare a activităților lor de zi cu zi. Economia vârstei a treia s-a extins către alte segmente de piață precum activitățile de destindere, fitness și petrecere a timpului liber, călătoriile, cultura, comunicarea, divertismentul și accesul la noile tehnologii. Multe IMM-uri și clustere de întreprinderi din mai multe state membre se specializează și în tehnologii inovatoare destinate persoanelor în vârstă, de exemplu în domeniul domoticii, care prezintă oportunități de creștere extraordinare. Cu toate acestea, trebuie remarcat și faptul că, deși recunosc necesitatea existenței unor produse și servicii specializate pentru persoanele cu nevoi speciale, majoritatea persoanelor în vârstă preferă să poată utiliza bunuri și servicii obișnuite. De aceea, trebuie promovată o abordare mai largă bazată pe conceptul de „design adaptat tuturor” (design-for-all), în cadrul căreia să fie integrate și nevoile și așteptările persoanelor în vârstă și ale persoanelor cu handicap, în paralel cu dezvoltarea produselor de nișă pentru nevoi foarte specifice;

| 9. | atrage atenția asupra tendinței unui număr din ce în ce mai mare de autorități locale și regionale de a căuta soluții de inovare socială și soluții bazate pe TIC pentru îmbunătățirea calității și a eficienței economice a serviciilor pe care le oferă în domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung, atât în mediul urban, cât și în cel rural, unde aceste soluții pot contribui la obținerea unor costuri mai sustenabile pentru buzunarul public și pentru cel personal ale acestor servicii esențiale destinate persoanelor în vârstă. Aceste inițiative necesită însă un anumit volum de investiții și măsuri care trebuie puse în aplicare la alte niveluri de guvernanță, pentru a permite trecerea de la proiecte-pilot la modele la scară largă, care să poată fi diseminate la nivel național sau în alte regiuni ale UE. Este un domeniu în care autoritățile locale și regionale au nevoie de maximum de sprijin din partea guvernelor naționale și de la nivelul UE; |
| --- | --- |

9.

atrage atenția asupra tendinței unui număr din ce în ce mai mare de autorități locale și regionale de a căuta soluții de inovare socială și soluții bazate pe TIC pentru îmbunătățirea calității și a eficienței economice a serviciilor pe care le oferă în domeniul sănătății și al îngrijirii pe termen lung, atât în mediul urban, cât și în cel rural, unde aceste soluții pot contribui la obținerea unor costuri mai sustenabile pentru buzunarul public și pentru cel personal ale acestor servicii esențiale destinate persoanelor în vârstă. Aceste inițiative necesită însă un anumit volum de investiții și măsuri care trebuie puse în aplicare la alte niveluri de guvernanță, pentru a permite trecerea de la proiecte-pilot la modele la scară largă, care să poată fi diseminate la nivel național sau în alte regiuni ale UE. Este un domeniu în care autoritățile locale și regionale au nevoie de maximum de sprijin din partea guvernelor naționale și de la nivelul UE;

| 10. | subliniază că, deși la nivel local putem găsi multe exemple de măsuri inovatoare care susțin îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, iar incubatoarele sociale sunt adeseori inițiative locale, apropiate de nevoile cărora încearcă să le răspundă, o abordare bazată pe proiecte nu este întotdeauna suficientă pentru atingerea masei critice și sustenabilitate pe termen lung. Pentru a dispune de medii favorabile și incluzive, este nevoie de o viziune strategică globală, care să acopere toata gama de problematici. Un exemplu simplu este inovarea socială lansată de administrația orașului Fredericia (Danemarca), care urmărește, prin prevenire, reabilitare, tehnologie și socializare în rețea, să mențină sau să restabilească capacitatea de a trăi independent în rândul persoanelor în vârstă care au nevoie de ajutor pentru activitățile de zi cu zi. Abordarea adoptată se bazează pe o schimbare de paradigmă în modul în care sunt percepuți cetățenii vârstnici, de la aceea de pacienți „neajutorați” la cea de „cetățeni cu resurse”. Această inițiativă a fost susținută în etapa pilot de Ministerul Finanțelor din Danemarca și modelul urmează a fi preluat și alte autorități locale daneze. |
| --- | --- |

10.

subliniază că, deși la nivel local putem găsi multe exemple de măsuri inovatoare care susțin îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, iar incubatoarele sociale sunt adeseori inițiative locale, apropiate de nevoile cărora încearcă să le răspundă, o abordare bazată pe proiecte nu este întotdeauna suficientă pentru atingerea masei critice și sustenabilitate pe termen lung. Pentru a dispune de medii favorabile și incluzive, este nevoie de o viziune strategică globală, care să acopere toata gama de problematici. Un exemplu simplu este inovarea socială lansată de administrația orașului Fredericia (Danemarca), care urmărește, prin prevenire, reabilitare, tehnologie și socializare în rețea, să mențină sau să restabilească capacitatea de a trăi independent în rândul persoanelor în vârstă care au nevoie de ajutor pentru activitățile de zi cu zi. Abordarea adoptată se bazează pe o schimbare de paradigmă în modul în care sunt percepuți cetățenii vârstnici, de la aceea de pacienți „neajutorați” la cea de „cetățeni cu resurse”. Această inițiativă a fost susținută în etapa pilot de Ministerul Finanțelor din Danemarca și modelul urmează a fi preluat și alte autorități locale daneze.

| 11. | subliniază că provocările legate de îmbătrânirea populației au o puternică dimensiune de gen, care necesită acordarea unei atenții speciale impactului reformelor actuale în materie de protecție socială și reducerilor resurselor alocate serviciilor sociale (în special cele destinate copilului și îngrijirii persoanelor în vârstă) asupra șanselor femeilor de a-și găsi un loc de muncă și a diferențelor de remunerare și de pensii dintre femei și bărbați, întrucât sarcina ce incumbă îngrijitorilor informali în legătură cu îngrijirea rudelor dependente va crește – majoritatea fiind femei –, ceea ce va determina o expunere mai mare a acestora la riscul de sărăcie și excluziune socială în viitor, dacă nu se iau măsuri în vederea eliminării acestor inegalități. În viitor, problemele legate de stres și de suprasolicitare în sectorul sănătății și al îngrijirilor, dominat de femei, pot genera la rândul lor probleme noi pentru femeile în vârstă; |
| --- | --- |

11.

subliniază că provocările legate de îmbătrânirea populației au o puternică dimensiune de gen, care necesită acordarea unei atenții speciale impactului reformelor actuale în materie de protecție socială și reducerilor resurselor alocate serviciilor sociale (în special cele destinate copilului și îngrijirii persoanelor în vârstă) asupra șanselor femeilor de a-și găsi un loc de muncă și a diferențelor de remunerare și de pensii dintre femei și bărbați, întrucât sarcina ce incumbă îngrijitorilor informali în legătură cu îngrijirea rudelor dependente va crește – majoritatea fiind femei –, ceea ce va determina o expunere mai mare a acestora la riscul de sărăcie și excluziune socială în viitor, dacă nu se iau măsuri în vederea eliminării acestor inegalități. În viitor, problemele legate de stres și de suprasolicitare în sectorul sănătății și al îngrijirilor, dominat de femei, pot genera la rândul lor probleme noi pentru femeile în vârstă;

II.   RECOMANDĂRILE COR CĂTRE CONSILIU ȘI CĂTRE COMISIA EUROPEANĂ

| 12. | consideră că este nevoie de o mai bună coordonare între diferitele niveluri implicate în conceperea soluțiilor la problematica îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate și evidențiază necesitatea unei guvernanțe pe mai multe niveluri în acest domeniu. Autoritățile locale și regionale nu trebuie privite doar ca agenți responsabili cu punerea în aplicare, ele trebuind să fie implicate în întregul proces decizional și de evaluare; |
| --- | --- |

12.

consideră că este nevoie de o mai bună coordonare între diferitele niveluri implicate în conceperea soluțiilor la problematica îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate și evidențiază necesitatea unei guvernanțe pe mai multe niveluri în acest domeniu. Autoritățile locale și regionale nu trebuie privite doar ca agenți responsabili cu punerea în aplicare, ele trebuind să fie implicate în întregul proces decizional și de evaluare;

| 13. | susține că instituirea de către UE a unui cadru care să permită autorităților publice și actorilor de la toate nivelurile să beneficieze de experiența celorlalți, să culeagă date cu privire la inițiativele de succes și să învețe din eșecuri, ar reprezenta o valoare adăugată reală, deoarece le-ar permite acestora să evite repetarea acelorași greșeli și le-ar ajuta să își investească resursele limitate în soluții inovatoare care s-au dovedit eficiente; |
| --- | --- |

13.

susține că instituirea de către UE a unui cadru care să permită autorităților publice și actorilor de la toate nivelurile să beneficieze de experiența celorlalți, să culeagă date cu privire la inițiativele de succes și să învețe din eșecuri, ar reprezenta o valoare adăugată reală, deoarece le-ar permite acestora să evite repetarea acelorași greșeli și le-ar ajuta să își investească resursele limitate în soluții inovatoare care s-au dovedit eficiente;

| 14. | recomandă invitarea Comitetul Regiunilor la grupul de coordonare al parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (EIP-AHA), pentru a se asigura o reprezentare corespunzătoare a autorităților locale și regionale în procesul decizional din cadrul EIP-AHA și pentru a permite CoR să acționeze ca multiplicator în vederea mobilizării unei game largi de autorități locale și regionale în punerea în aplicare a EIP-AHA, având în vedere că acestea dețin competențe în toate cele șase domenii-cheie de acțiune ale acestuia; |
| --- | --- |

14.

recomandă invitarea Comitetul Regiunilor la grupul de coordonare al parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate (EIP-AHA), pentru a se asigura o reprezentare corespunzătoare a autorităților locale și regionale în procesul decizional din cadrul EIP-AHA și pentru a permite CoR să acționeze ca multiplicator în vederea mobilizării unei game largi de autorități locale și regionale în punerea în aplicare a EIP-AHA, având în vedere că acestea dețin competențe în toate cele șase domenii-cheie de acțiune ale acestuia;

| 15. | susține propunerea făcută în cadrul parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate de a înființa rețea europeană privind mediile adaptate persoanelor în vârstă și salută eforturile AGE Platform Europe și ale Organizației Mondiale a Sănătății de a pune bazele acestei rețele. CoR recomandă să se aloce fonduri UE pentru dezvoltarea corespunzătoare a unei astfel de rețele UE, în strânsă cooperare cu OMS; |
| --- | --- |

15.

susține propunerea făcută în cadrul parteneriatului european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate de a înființa rețea europeană privind mediile adaptate persoanelor în vârstă și salută eforturile AGE Platform Europe și ale Organizației Mondiale a Sănătății de a pune bazele acestei rețele. CoR recomandă să se aloce fonduri UE pentru dezvoltarea corespunzătoare a unei astfel de rețele UE, în strânsă cooperare cu OMS;

| 16. | recomandă Comisiei să se concentreze asupra cercetărilor privind persoanele foarte în vârstă. Parțial, acest grup este încă nou, și diferitele părți interesate au nevoie de mai multe informații despre el. Sunt necesare eforturi de cercetare care să evalueze eficacitatea și rentabilitatea măsurilor de promovare a sănătății și de prevenire a îmbolnăvirii pe întreaga viață și în special în stadiile finale. De asemenea, este nevoie de un studiu mai detaliat al modului în care persoanele în vârstă, mai dificil de mobilizat, pot fi încurajate să-și schimbe obiceiurile și stilul de viață. Este necesar ca persoanele foarte în vârstă să fie incluse în statistici și cercetări, iar cei care lucrează cu persoanele foarte în vârstă să fie informați de rezultatele cercetărilor. |
| --- | --- |

16.

recomandă Comisiei să se concentreze asupra cercetărilor privind persoanele foarte în vârstă. Parțial, acest grup este încă nou, și diferitele părți interesate au nevoie de mai multe informații despre el. Sunt necesare eforturi de cercetare care să evalueze eficacitatea și rentabilitatea măsurilor de promovare a sănătății și de prevenire a îmbolnăvirii pe întreaga viață și în special în stadiile finale. De asemenea, este nevoie de un studiu mai detaliat al modului în care persoanele în vârstă, mai dificil de mobilizat, pot fi încurajate să-și schimbe obiceiurile și stilul de viață. Este necesar ca persoanele foarte în vârstă să fie incluse în statistici și cercetări, iar cei care lucrează cu persoanele foarte în vârstă să fie informați de rezultatele cercetărilor.

| 17. | solicită Comisiei Europene să lanseze o convenție europeană a primarilor privind schimbările demografice, ca o moștenire a Anului european 2012, care să pună în legătură autoritățile locale și regionale interesate de promovarea inovării, a soluțiilor inteligente pentru sănătate și a îmbunătățirii calității vieții, în sprijinul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, și să asigure susținere administrativă și financiară pentru această convenție; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei Europene să lanseze o convenție europeană a primarilor privind schimbările demografice, ca o moștenire a Anului european 2012, care să pună în legătură autoritățile locale și regionale interesate de promovarea inovării, a soluțiilor inteligente pentru sănătate și a îmbunătățirii calității vieții, în sprijinul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, și să asigure susținere administrativă și financiară pentru această convenție;

| 18. | constată că, deși competențele de bază în domeniul îmbătrânirii active aparțin statelor membre și autorităților locale și regionale ale acestora, Uniunea Europeană poate legifera în domenii care afectează funcționarea pieței interne, în scopul eliminării barierelor din calea liberei circulații a persoanelor, al promovării libertății de a presta servicii și al asigurării unei protecții corespunzătoare a consumatorilor. Ratificarea de către UE a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap creează noi obligații juridice în sarcina UE, în sensul de a asigura persoanelor cu handicap și persoanelor în vârstă care prezintă deficiențe posibilitatea de a-și valorifica dreptul de a circula liber și de a participa pe deplin la viața economică și socială a comunităților lor, asemenea oricăror alți cetățeni. Aceasta necesită intervenția UE, pentru a asigura un răspuns coordonat la nivelul UE, precum și la nivel național și local/regional. Mai mult, UE poate facilita schimburile de experiență transnaționale și poate promova instrumente de „soft law”, precum codurile de bune practici, în scopul susținerii unei aplicări optime a libertăților fundamentale consacrate în tratatele UE; |
| --- | --- |

18.

constată că, deși competențele de bază în domeniul îmbătrânirii active aparțin statelor membre și autorităților locale și regionale ale acestora, Uniunea Europeană poate legifera în domenii care afectează funcționarea pieței interne, în scopul eliminării barierelor din calea liberei circulații a persoanelor, al promovării libertății de a presta servicii și al asigurării unei protecții corespunzătoare a consumatorilor. Ratificarea de către UE a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap creează noi obligații juridice în sarcina UE, în sensul de a asigura persoanelor cu handicap și persoanelor în vârstă care prezintă deficiențe posibilitatea de a-și valorifica dreptul de a circula liber și de a participa pe deplin la viața economică și socială a comunităților lor, asemenea oricăror alți cetățeni. Aceasta necesită intervenția UE, pentru a asigura un răspuns coordonat la nivelul UE, precum și la nivel național și local/regional. Mai mult, UE poate facilita schimburile de experiență transnaționale și poate promova instrumente de „soft law”, precum codurile de bune practici, în scopul susținerii unei aplicări optime a libertăților fundamentale consacrate în tratatele UE;

| 19. | ia notă de faptul că Comisia Europeană intenționează să prezinte o propunere de act privind accesibilitatea și subliniază că este necesar un cadru juridic la nivelul UE pentru consolidarea accesibilității în întreaga UE a tuturor bunurilor și serviciilor de primă necesitate și pentru crearea de condiții egale tuturor sectoarelor economice, inclusiv IMM-urilor. Această propunere ar trebui să fie proporțională și să nu creeze sarcini birocratice suplimentare pentru IMM-uri. Adoptarea unor norme la nivelul întregii UE ar fi utilă și pentru susținerea industriei și crearea unei piețe unice eficiente a bunurilor și serviciilor adaptate tuturor. Trebuie instituit un sistem de supraveghere care să asigure aplicarea legislației; acesta trebuie însoțit de planuri de acțiune pentru autoritățile naționale, regionale și locale și de măsuri de sprijinire a actorilor locali și a IMM-urilor; |
| --- | --- |

19.

ia notă de faptul că Comisia Europeană intenționează să prezinte o propunere de act privind accesibilitatea și subliniază că este necesar un cadru juridic la nivelul UE pentru consolidarea accesibilității în întreaga UE a tuturor bunurilor și serviciilor de primă necesitate și pentru crearea de condiții egale tuturor sectoarelor economice, inclusiv IMM-urilor. Această propunere ar trebui să fie proporțională și să nu creeze sarcini birocratice suplimentare pentru IMM-uri. Adoptarea unor norme la nivelul întregii UE ar fi utilă și pentru susținerea industriei și crearea unei piețe unice eficiente a bunurilor și serviciilor adaptate tuturor. Trebuie instituit un sistem de supraveghere care să asigure aplicarea legislației; acesta trebuie însoțit de planuri de acțiune pentru autoritățile naționale, regionale și locale și de măsuri de sprijinire a actorilor locali și a IMM-urilor;

| 20. | reamintește că, la nivelul UE, precum și la nivel național și local, este esențial un cadru legislativ adecvat în materie de achiziții publice, care să garanteze că investițiile publice promovează accesibilitatea pentru toți. Accesibilitatea ar trebui să devină o cerință prealabilă esențială și pentru accesul la finanțarea UE (fonduri structurale, finanțări pe proiect sau în domeniul cercetării), fiind necesar ca regiunile mai puțin avansate să fie sprijinite pentru a se putea conforma legislației și standardelor UE. Trebuie avute în vedere stimulente financiare pentru sporirea accesibilității, mai ales pentru ca autoritățile publice să modernizeze construcțiile și spațiile locative existente și să sprijine investițiile în soluții inovatoare; |
| --- | --- |

20.

reamintește că, la nivelul UE, precum și la nivel național și local, este esențial un cadru legislativ adecvat în materie de achiziții publice, care să garanteze că investițiile publice promovează accesibilitatea pentru toți. Accesibilitatea ar trebui să devină o cerință prealabilă esențială și pentru accesul la finanțarea UE (fonduri structurale, finanțări pe proiect sau în domeniul cercetării), fiind necesar ca regiunile mai puțin avansate să fie sprijinite pentru a se putea conforma legislației și standardelor UE. Trebuie avute în vedere stimulente financiare pentru sporirea accesibilității, mai ales pentru ca autoritățile publice să modernizeze construcțiile și spațiile locative existente și să sprijine investițiile în soluții inovatoare;

| 21. | Subliniază că este nevoie de acțiuni de sensibilizare care să însoțească principalele măsuri legislative și să determine o percepție corectă a realității în rândul cetățenilor Acestea trebuie orientate către autoritățile locale și regionale, producători, furnizori și prestatori de servicii, precum și către cetățeni în general. Politicile în materie de învățământ și de formare sunt importante pentru consolidarea și susținerea accesibilității: o cerință-cheie în acest context este asigurarea formării corespunzătoare a inginerilor, arhitecților, designerilor web, urbaniștilor și a altor actori, pentru ca aceștia să poată integra chestiunile legate de accesibilitate și a pune în practică conceptul de design adaptat tuturor; |
| --- | --- |

21.

Subliniază că este nevoie de acțiuni de sensibilizare care să însoțească principalele măsuri legislative și să determine o percepție corectă a realității în rândul cetățenilor Acestea trebuie orientate către autoritățile locale și regionale, producători, furnizori și prestatori de servicii, precum și către cetățeni în general. Politicile în materie de învățământ și de formare sunt importante pentru consolidarea și susținerea accesibilității: o cerință-cheie în acest context este asigurarea formării corespunzătoare a inginerilor, arhitecților, designerilor web, urbaniștilor și a altor actori, pentru ca aceștia să poată integra chestiunile legate de accesibilitate și a pune în practică conceptul de design adaptat tuturor;

| 22. | reamintește că învățarea pe tot parcursul vieții și voluntariatul sunt vectori fundamentali ai îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate. UE și nivelurile național și local ar trebui să sprijine educația adulților și voluntariatul la o vârstă înaintată, activități care contribuie la prelungirea vieții profesionale, la promovarea unei vieți active după pensionare și la susținerea traiului independent; |
| --- | --- |

22.

reamintește că învățarea pe tot parcursul vieții și voluntariatul sunt vectori fundamentali ai îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate. UE și nivelurile național și local ar trebui să sprijine educația adulților și voluntariatul la o vârstă înaintată, activități care contribuie la prelungirea vieții profesionale, la promovarea unei vieți active după pensionare și la susținerea traiului independent;

| 23. | în consecință, recomandă ca, în viitor, obiectivele Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații (2012) și cele ale EIP-AHA să fie integrate în toate instrumentele de finanțare relevante ale UE, inclusiv în fondurile structurale, și ca procedurile care urmează a fi aplicate să fie simplificate în beneficiul actorilor locali și regionali; salută organizarea chiar în Anul european 2012 a Zilei europene a solidarității dintre generații, zi care promovează proiecte intergeneraționale între elevi și persoanele în vârstă, aducând astfel o contribuție însemnată la dialogul dintre generații; |
| --- | --- |

23.

în consecință, recomandă ca, în viitor, obiectivele Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații (2012) și cele ale EIP-AHA să fie integrate în toate instrumentele de finanțare relevante ale UE, inclusiv în fondurile structurale, și ca procedurile care urmează a fi aplicate să fie simplificate în beneficiul actorilor locali și regionali; salută organizarea chiar în Anul european 2012 a Zilei europene a solidarității dintre generații, zi care promovează proiecte intergeneraționale între elevi și persoanele în vârstă, aducând astfel o contribuție însemnată la dialogul dintre generații;

| 24. | salută lansarea unei comunități de cunoaștere și inovare (CCI), preconizate pentru anul 2014, care să se ocupe de inovarea în domeniul promovării unui mod de viață sănătos și al îmbătrânirii active, și recomandă Institutului European de Inovare și Tehnologie să depună toate eforturile pentru implicarea autorităților locale și regionale și a celorlalți actori locali/regionali în punerea în practică a CCI; |
| --- | --- |

24.

salută lansarea unei comunități de cunoaștere și inovare (CCI), preconizate pentru anul 2014, care să se ocupe de inovarea în domeniul promovării unui mod de viață sănătos și al îmbătrânirii active, și recomandă Institutului European de Inovare și Tehnologie să depună toate eforturile pentru implicarea autorităților locale și regionale și a celorlalți actori locali/regionali în punerea în practică a CCI;

| 25. | recomandă Comisiei Europene să implice mai activ autoritățile locale și regionale în procesul UE de pregătire a evaluărilor impactului social pentru diferite inițiative adoptate în vederea susținerii îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, pentru a asigura o evaluare corespunzătoare a impactului asupra cetățenilor în vârstă; |
| --- | --- |

25.

recomandă Comisiei Europene să implice mai activ autoritățile locale și regionale în procesul UE de pregătire a evaluărilor impactului social pentru diferite inițiative adoptate în vederea susținerii îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate, pentru a asigura o evaluare corespunzătoare a impactului asupra cetățenilor în vârstă;

| 26. | reamintește că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate este un obiectiv-cheie al Strategiei Europa 2010, fiind susținută prin diverse inițiative emblematice (O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă, Platforma de combatere a sărăciei, Agenda digitală) și printr-o gamă largă de instrumente financiare ale UE la care au acces autoritățile locale și regionale, astfel cum se menționează în broșura pregătită de Comitetul Regiunilor în parteneriat cu Comisia Europeană și cu AGE Platform Europe intitulată „How to promote active ageing in Europe - EU support to local and regional actors”, publicată în septembrie 2011 ca o contribuție la Anul european 2012 (3); |
| --- | --- |

26.

reamintește că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate este un obiectiv-cheie al Strategiei Europa 2010, fiind susținută prin diverse inițiative emblematice (O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă, Platforma de combatere a sărăciei, Agenda digitală) și printr-o gamă largă de instrumente financiare ale UE la care au acces autoritățile locale și regionale, astfel cum se menționează în broșura pregătită de Comitetul Regiunilor în parteneriat cu Comisia Europeană și cu AGE Platform Europe intitulată „How to promote active ageing in Europe - EU support to local and regional actors”, publicată în septembrie 2011 ca o contribuție la Anul european 2012 (3);

| 27. | având în vedere cele de mai sus, concluzionează că nu par să existe probleme în ceea ce privește conformarea cu principiile subsidiarității și proporționalității, astfel cum sunt definite acestea în tratatele UE; |
| --- | --- |

27.

având în vedere cele de mai sus, concluzionează că nu par să existe probleme în ceea ce privește conformarea cu principiile subsidiarității și proporționalității, astfel cum sunt definite acestea în tratatele UE;

III.   PROVOCĂRI

| 28. | reamintește că există estimări potrivit cărora, până în 2060, populația tânără din UE-27 va scădea cu 9 % (4), iar populația de vârstă activă (15-64 de ani), cu 15 %. Mai mult, se preconizează că numărul persoanelor în vârstă va înregistra o creștere foarte mare, de 79 %. Aceste schimbări demografice sunt rezultatul unor fenomene diverse precum nivelurile scăzute de fertilitate, creșterea speranței de viață, migrația totală netă și îmbătrânirea populației născute în cursul exploziei demografice postbelice. Este evident că aceste tendințe demografice vor avea importante consecințe economice, sociale și bugetare la nivel național, regional și local. Studiul CoR pe tema „Îmbătrânirea activă: soluții locale și regionale” (5) explică foarte bine aceste repercusiuni atunci când susține că „oferta de forță de muncă și numărul locurilor de muncă vor scădea, reprezentând o provocare pentru creșterea economică, în timp ce cererea de servicii din partea populației în vârstă va crește”. De asemenea, se preconizează că, pentru a asigura servicii de calitate pentru populația în vârstă și pentru a finanța, în același timp sănătatea și pensiile pentru un număr în creștere de persoane vârstnice, va avea loc o creștere a cheltuielilor publice. În ciuda acestui lucru, majoritatea autorităților locale și regionale au suferit constrângeri bugetare drastice, care le fac deja extrem de dificilă sarcina de a furniza servicii sociale dinamice și moderne de o calitate corespunzătoare; |
| --- | --- |

28.

reamintește că există estimări potrivit cărora, până în 2060, populația tânără din UE-27 va scădea cu 9 % (4), iar populația de vârstă activă (15-64 de ani), cu 15 %. Mai mult, se preconizează că numărul persoanelor în vârstă va înregistra o creștere foarte mare, de 79 %. Aceste schimbări demografice sunt rezultatul unor fenomene diverse precum nivelurile scăzute de fertilitate, creșterea speranței de viață, migrația totală netă și îmbătrânirea populației născute în cursul exploziei demografice postbelice. Este evident că aceste tendințe demografice vor avea importante consecințe economice, sociale și bugetare la nivel național, regional și local. Studiul CoR pe tema „Îmbătrânirea activă: soluții locale și regionale” (5) explică foarte bine aceste repercusiuni atunci când susține că „oferta de forță de muncă și numărul locurilor de muncă vor scădea, reprezentând o provocare pentru creșterea economică, în timp ce cererea de servicii din partea populației în vârstă va crește”. De asemenea, se preconizează că, pentru a asigura servicii de calitate pentru populația în vârstă și pentru a finanța, în același timp sănătatea și pensiile pentru un număr în creștere de persoane vârstnice, va avea loc o creștere a cheltuielilor publice. În ciuda acestui lucru, majoritatea autorităților locale și regionale au suferit constrângeri bugetare drastice, care le fac deja extrem de dificilă sarcina de a furniza servicii sociale dinamice și moderne de o calitate corespunzătoare;

| 29. | subliniază că există decalaje foarte mari între țări și regiuni sub aspectul speranței de viață pentru femei și bărbați, al indicatorilor referitori speranța de viață în condiții bune de sănătate, al vârstelor medii și al ratei de dependență. Se estimează că în aproape toate cele 281 de regiuni ale UE-27 populația va îmbătrâni, prognozele menționând că vârsta medie nu va crește până în 2030 numai în șapte dintre regiuni: Viena (Austria), Hamburg și Trier (Germania), Sterea Ellada și Peloponnisos (Grecia) și West Midlands și Scoția de Nord-Est (Regatil Unit) (6). În 2008, ratele de dependență variau aproape de la simplu la triplu între regiuni (între 9,1 % și 26,8 %). În 2030, diferența va fi aproape de un raport de 1/4 (între 10,4 % și 37,3 %) (7). Aceasta înseamnă că nu toate regiunile sunt egale sub aspectul îmbătrânirii demografice, iar acest aspect, combinat cu actuala criză economică, afectează unele autorități locale și regionale mai mult decât pe altele; |
| --- | --- |

29.

subliniază că există decalaje foarte mari între țări și regiuni sub aspectul speranței de viață pentru femei și bărbați, al indicatorilor referitori speranța de viață în condiții bune de sănătate, al vârstelor medii și al ratei de dependență. Se estimează că în aproape toate cele 281 de regiuni ale UE-27 populația va îmbătrâni, prognozele menționând că vârsta medie nu va crește până în 2030 numai în șapte dintre regiuni: Viena (Austria), Hamburg și Trier (Germania), Sterea Ellada și Peloponnisos (Grecia) și West Midlands și Scoția de Nord-Est (Regatil Unit) (6). În 2008, ratele de dependență variau aproape de la simplu la triplu între regiuni (între 9,1 % și 26,8 %). În 2030, diferența va fi aproape de un raport de 1/4 (între 10,4 % și 37,3 %) (7). Aceasta înseamnă că nu toate regiunile sunt egale sub aspectul îmbătrânirii demografice, iar acest aspect, combinat cu actuala criză economică, afectează unele autorități locale și regionale mai mult decât pe altele;

| 30. | subliniază de asemenea că există decalaje enorme între țări și regiuni în ceea ce privește datoria suverană și că unele dintre acestea au suferit reduceri importante ale bugetului, ceea ce le-ar putea afecta capacitatea de a beneficia de finanțarea UE acordată prin intermediul fondurilor structurale sau al programelor comune în domeniul îmbătrânirii; |
| --- | --- |

30.

subliniază de asemenea că există decalaje enorme între țări și regiuni în ceea ce privește datoria suverană și că unele dintre acestea au suferit reduceri importante ale bugetului, ceea ce le-ar putea afecta capacitatea de a beneficia de finanțarea UE acordată prin intermediul fondurilor structurale sau al programelor comune în domeniul îmbătrânirii;

| 31. | după cum precizează și în avizul său pe tema „Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure” (8), reamintește că autoritățile locale și regionale continuă să fie cel mai mare angajator din sectorul public și, în consecință, pensiile publice vor rămâne fundamentale pentru sustenabilitatea sistemelor de pensii. Aceste pensii, însă, vor fi din ce în ce mai afectate de măsurile bugetare și de reforme. De aceea, ar trebui să se ia în considerare capacitatea autorităților locale și regionale de a contrabalansa acest efect, ele trebuind să poată asigura un venit corespunzător pentru toate persoanele în vârstă, precum și sprijin și servicii de îngrijire. Comitetul Regiunilor a propus introducerea unei dimensiuni sociale în supravegherea macroeconomică, ca un mijloc de a depăși consecințele negative; |
| --- | --- |

31.

după cum precizează și în avizul său pe tema „Către sisteme europene de pensii adecvate, viabile și sigure” (8), reamintește că autoritățile locale și regionale continuă să fie cel mai mare angajator din sectorul public și, în consecință, pensiile publice vor rămâne fundamentale pentru sustenabilitatea sistemelor de pensii. Aceste pensii, însă, vor fi din ce în ce mai afectate de măsurile bugetare și de reforme. De aceea, ar trebui să se ia în considerare capacitatea autorităților locale și regionale de a contrabalansa acest efect, ele trebuind să poată asigura un venit corespunzător pentru toate persoanele în vârstă, precum și sprijin și servicii de îngrijire. Comitetul Regiunilor a propus introducerea unei dimensiuni sociale în supravegherea macroeconomică, ca un mijloc de a depăși consecințele negative;

| 32. | a declarat în avizul său pe tema „A îmbătrâni frumos în societatea informațională” (9) că soluțiile TIC pot îmbunătăți productivitatea serviciilor sociale sau de sănătate, dacă sunt adaptate corect nevoilor persoanelor în vârstă, și reamintește că autoritățile locale și regionale ar trebui implicate în cercetarea desfășurată la nivel național sau la nivelul UE în domeniul soluțiilor TIC în domeniul îmbătrânirii, deoarece aceste autorități vor fi adesea utilizatorii principali ai rezultatelor; |
| --- | --- |

32.

a declarat în avizul său pe tema „A îmbătrâni frumos în societatea informațională” (9) că soluțiile TIC pot îmbunătăți productivitatea serviciilor sociale sau de sănătate, dacă sunt adaptate corect nevoilor persoanelor în vârstă, și reamintește că autoritățile locale și regionale ar trebui implicate în cercetarea desfășurată la nivel național sau la nivelul UE în domeniul soluțiilor TIC în domeniul îmbătrânirii, deoarece aceste autorități vor fi adesea utilizatorii principali ai rezultatelor;

| 33. | cu toate acestea, reamintește că autoritățile locale și regionale nu pot sprijini îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate dacă acționează singure. Pentru a reuși, ele au nevoie de un mediu legislativ, financiar și structural favorabil, ceea ce necesită adoptarea de măsuri la nivel național sau la nivelul UE. De exemplu, pentru a disemina inițiativele TIC de sprijinire a inovării, a soluțiilor inteligente pentru sănătate și a îmbunătățirii calității vieții în toate regiunile UE, sunt necesare investiții structurale la nivelul UE și la cel național, în vederea extinderii accesului în bandă largă; este nevoie, de asemenea, de o legislație UE care să armonizeze criteriile de acces și standardele de interoperabilitate; |
| --- | --- |

33.

cu toate acestea, reamintește că autoritățile locale și regionale nu pot sprijini îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate dacă acționează singure. Pentru a reuși, ele au nevoie de un mediu legislativ, financiar și structural favorabil, ceea ce necesită adoptarea de măsuri la nivel național sau la nivelul UE. De exemplu, pentru a disemina inițiativele TIC de sprijinire a inovării, a soluțiilor inteligente pentru sănătate și a îmbunătățirii calității vieții în toate regiunile UE, sunt necesare investiții structurale la nivelul UE și la cel național, în vederea extinderii accesului în bandă largă; este nevoie, de asemenea, de o legislație UE care să armonizeze criteriile de acces și standardele de interoperabilitate;

| 34. | subliniază faptul că numărul din ce în ce mai mare de condiții preliminare și procedurile contabile, financiare și de audit, impuse pentru accesul la finanțările acordate prin fondurile structurale, a dus la focalizarea unui număr din ce în ce mai mare de proiecte pe rezultate măsurabile, mai degrabă decât pe proiecte mai inovatoare și mai orientate către risc, care, în realitate, necesită mai mult timp pentru a produce rezultate pozitive și sunt mai greu de cuantificat. În practică, inovarea socială se confruntă în prezent cu obstacole care sunt de cele mai multe ori legate de existența unor culturi incompatibile în materie de audit sau de reglementare. Chestiunea nu este legată numai de utilizarea fondurilor structurale, ea fiind relevantă pentru multe alte instrumente de finanțare europene sau naționale; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că numărul din ce în ce mai mare de condiții preliminare și procedurile contabile, financiare și de audit, impuse pentru accesul la finanțările acordate prin fondurile structurale, a dus la focalizarea unui număr din ce în ce mai mare de proiecte pe rezultate măsurabile, mai degrabă decât pe proiecte mai inovatoare și mai orientate către risc, care, în realitate, necesită mai mult timp pentru a produce rezultate pozitive și sunt mai greu de cuantificat. În practică, inovarea socială se confruntă în prezent cu obstacole care sunt de cele mai multe ori legate de existența unor culturi incompatibile în materie de audit sau de reglementare. Chestiunea nu este legată numai de utilizarea fondurilor structurale, ea fiind relevantă pentru multe alte instrumente de finanțare europene sau naționale;

| 35. | cu toate acestea, recunoaște necesitatea unor schimbări în modul de punere în aplicare a fondurilor structurale, pentru a include condiții bazate pe date concrete, pentru a nu submina eforturile depuse în vederea sporirii valorii adăugate și a eficienței fondurilor UE în acest domeniu. Danemarca și Suedia dispun de astfel de proceduri bazate pe date concrete pentru monitorizarea performanței cu ajutorul unui set de indicatori agreați și retransmit informații în sistemul de monitorizare pentru a continua să îmbunătățească calitatea și eficiența economică a serviciilor pe care le oferă și le finanțează. Guvernul Regatului Unit a instituit recent o obligațiune privind impactul social, care urmărește să atragă „investiții noi în jurul unor astfel de contracte bazate pe rezultate, care aduc beneficii pentru persoane și comunități. Cu ajutorul unei obligațiuni privind impactul social, investițiile publice sunt utilizate pentru plata intervențiilor, care sunt furnizate de către prestatori de servicii cu rezultate dovedite în activitatea desfășurată. Profitul investitorilor este realizat de serviciul public pe baza obținerii unor rezultate sociale mai bune. Dacă rezultatele nu se îmbunătățesc, investitorii nu își recuperează investiția” (10); |
| --- | --- |

35.

cu toate acestea, recunoaște necesitatea unor schimbări în modul de punere în aplicare a fondurilor structurale, pentru a include condiții bazate pe date concrete, pentru a nu submina eforturile depuse în vederea sporirii valorii adăugate și a eficienței fondurilor UE în acest domeniu. Danemarca și Suedia dispun de astfel de proceduri bazate pe date concrete pentru monitorizarea performanței cu ajutorul unui set de indicatori agreați și retransmit informații în sistemul de monitorizare pentru a continua să îmbunătățească calitatea și eficiența economică a serviciilor pe care le oferă și le finanțează. Guvernul Regatului Unit a instituit recent o obligațiune privind impactul social, care urmărește să atragă „investiții noi în jurul unor astfel de contracte bazate pe rezultate, care aduc beneficii pentru persoane și comunități. Cu ajutorul unei obligațiuni privind impactul social, investițiile publice sunt utilizate pentru plata intervențiilor, care sunt furnizate de către prestatori de servicii cu rezultate dovedite în activitatea desfășurată. Profitul investitorilor este realizat de serviciul public pe baza obținerii unor rezultate sociale mai bune. Dacă rezultatele nu se îmbunătățesc, investitorii nu își recuperează investiția” (10);

IV.   PERSPECTIVE

| 36. | constată că țările cu standarde ridicate în materie de accesibilitate în mediul construit, transporturi și TIC sunt țările cu cel mai ridicat nivel de ocupare a forței de muncă atât pentru bărbații, cât și pentru femeile în vârstă, și țările cu nivelurile cele mai bune ale speranței de viață sănătoasă. Tot în aceste țări se înregistrează cele mai înalte rate de ocupare a forței de muncă pentru femei și pentru persoanele cu handicap, iar indicatorii referitori la egalitatea între femei și bărbați au cele mai bune rezultate (diferențele de remunerare sau de pensii între femei și bărbați etc.). Aceasta arată că promovarea proactivă a unor medii adaptate tuturor vârstelor nu prejudiciază economia, ci aduce, dimpotrivă, beneficii pentru societate și economie în general. Aceste medii ușurează viața tuturor și susțin participarea femeilor, a lucrătorilor în vârstă și a persoanelor cu handicap la piața forței de muncă, precum și participarea activă și productivă a persoanelor pensionate în comunitățile lor. Ele susțin de asemenea carierele informale și permit persoanelor participante să concilieze cu mai mare ușurință munca și responsabilitățile pe care le presupune calitatea de îngrijitor; |
| --- | --- |

36.

constată că țările cu standarde ridicate în materie de accesibilitate în mediul construit, transporturi și TIC sunt țările cu cel mai ridicat nivel de ocupare a forței de muncă atât pentru bărbații, cât și pentru femeile în vârstă, și țările cu nivelurile cele mai bune ale speranței de viață sănătoasă. Tot în aceste țări se înregistrează cele mai înalte rate de ocupare a forței de muncă pentru femei și pentru persoanele cu handicap, iar indicatorii referitori la egalitatea între femei și bărbați au cele mai bune rezultate (diferențele de remunerare sau de pensii între femei și bărbați etc.). Aceasta arată că promovarea proactivă a unor medii adaptate tuturor vârstelor nu prejudiciază economia, ci aduce, dimpotrivă, beneficii pentru societate și economie în general. Aceste medii ușurează viața tuturor și susțin participarea femeilor, a lucrătorilor în vârstă și a persoanelor cu handicap la piața forței de muncă, precum și participarea activă și productivă a persoanelor pensionate în comunitățile lor. Ele susțin de asemenea carierele informale și permit persoanelor participante să concilieze cu mai mare ușurință munca și responsabilitățile pe care le presupune calitatea de îngrijitor;

| 37. | salută faptul că sute de autorități locale și regionale din UE sunt deja implicate în programul „Orașe adaptate vârstei a treia” inițiat de Organizația Mondială a Sănătății și că câteva state membre au lansat programe naționale de susținere a autorităților locale și regionale care doresc să facă parte din rețeaua „Orașe adaptate vârstei a treia” a OMS; |
| --- | --- |

37.

salută faptul că sute de autorități locale și regionale din UE sunt deja implicate în programul „Orașe adaptate vârstei a treia” inițiat de Organizația Mondială a Sănătății și că câteva state membre au lansat programe naționale de susținere a autorităților locale și regionale care doresc să facă parte din rețeaua „Orașe adaptate vârstei a treia” a OMS;

| 38. | dat fiind numărul din ce în ce mai mare al persoanelor care suferă de Alzheimer sau de alte forme de demență, salută inițiativa unor autorități locale și regionale de a crea medii adaptate persoanelor care suferă de Alzheimer, în vederea unei incluziuni mai bune în comunitate a persoanelor în vârstă care suferă de demență și a îngrijitorilor informali ai acestora; |
| --- | --- |

38.

dat fiind numărul din ce în ce mai mare al persoanelor care suferă de Alzheimer sau de alte forme de demență, salută inițiativa unor autorități locale și regionale de a crea medii adaptate persoanelor care suferă de Alzheimer, în vederea unei incluziuni mai bune în comunitate a persoanelor în vârstă care suferă de demență și a îngrijitorilor informali ai acestora;

| 39. | subliniază că instituirea unor medii care să fie adaptate tuturor și sprijinirea traiului independent în cazul persoanelor în vârstă care prezintă un handicap sau a căror libertate de mișcare este limitată s-au dovedit eficiente economic. Experiența suedeză arată că scăderea cererii de sprijin înregistrată în ultimii 15 ani nu poate fi explicată prin îmbunătățiri în ce privește sănătatea, deoarece nu există dovezi ale unor astfel de îmbunătățiri în rândul persoanelor în vârstă în această perioadă în Suedia. Explicația cea mai plauzibilă pentru cererea redusă de îngrijire pentru persoanele în vârstă este legată de standardele mai înalte de accesibilitate aplicate în construcția de locuințe și în transporturi și accesul mai bun la tehnologia asistivă, care le permit să se descurce fără a avea nevoie de ajutor. Trebuie remarcat faptul că, dintre toate statele membre UE, Suedia are cele mai bune rate de ocupare a forței de muncă pentru lucrătorii în vârstă și pentru femeile în vârstă; |
| --- | --- |

39.

subliniază că instituirea unor medii care să fie adaptate tuturor și sprijinirea traiului independent în cazul persoanelor în vârstă care prezintă un handicap sau a căror libertate de mișcare este limitată s-au dovedit eficiente economic. Experiența suedeză arată că scăderea cererii de sprijin înregistrată în ultimii 15 ani nu poate fi explicată prin îmbunătățiri în ce privește sănătatea, deoarece nu există dovezi ale unor astfel de îmbunătățiri în rândul persoanelor în vârstă în această perioadă în Suedia. Explicația cea mai plauzibilă pentru cererea redusă de îngrijire pentru persoanele în vârstă este legată de standardele mai înalte de accesibilitate aplicate în construcția de locuințe și în transporturi și accesul mai bun la tehnologia asistivă, care le permit să se descurce fără a avea nevoie de ajutor. Trebuie remarcat faptul că, dintre toate statele membre UE, Suedia are cele mai bune rate de ocupare a forței de muncă pentru lucrătorii în vârstă și pentru femeile în vârstă;

| 40. | cu toate acestea subliniază că, deși autoritățile locale și regionale au un rol important de jucat în calitatea lor de cumpărători de bunuri și servicii, în principal prin achizițiile publice, și că astfel pot acționa ca vectori politici pentru promovarea unei abordări pozitive față de îmbătrânire, trebuie soluționată problema fragmentării piețelor existente și în curs de apariție în materie de soluții inovatoare care susțin îmbătrânirea activă, în vederea creării unei piețe unice reale pentru economia vârstei a treia și a realizării unor economii de scară pentru ofertanții din cadrul procedurilor de achiziții publice și pentru consumatori. Actul privind accesibilitatea va încerca să ofere soluții pentru obstacolele care stau în calea creării unei piețe a UE în care soluțiile locale și regionale inovatoare să poată fi modelate și diseminate mai ușor la o scară mai mare în alte regiuni ale UE. IMM-urile sunt adesea în linia întâi a inovării și sunt situate mai aproape de piețele locale. Ele oferă adesea un serviciu personalizat și se adaptează nevoilor consumatorilor. IMM-urile ar beneficia de pe urma unor norme clare și standarde care să le asigure accesul la o piață de dimensiunea celei a UE și să faciliteze interoperabilitatea cu alte bunuri și servicii, în vederea obținerii rezultatului optim; |
| --- | --- |

40.

cu toate acestea subliniază că, deși autoritățile locale și regionale au un rol important de jucat în calitatea lor de cumpărători de bunuri și servicii, în principal prin achizițiile publice, și că astfel pot acționa ca vectori politici pentru promovarea unei abordări pozitive față de îmbătrânire, trebuie soluționată problema fragmentării piețelor existente și în curs de apariție în materie de soluții inovatoare care susțin îmbătrânirea activă, în vederea creării unei piețe unice reale pentru economia vârstei a treia și a realizării unor economii de scară pentru ofertanții din cadrul procedurilor de achiziții publice și pentru consumatori. Actul privind accesibilitatea va încerca să ofere soluții pentru obstacolele care stau în calea creării unei piețe a UE în care soluțiile locale și regionale inovatoare să poată fi modelate și diseminate mai ușor la o scară mai mare în alte regiuni ale UE. IMM-urile sunt adesea în linia întâi a inovării și sunt situate mai aproape de piețele locale. Ele oferă adesea un serviciu personalizat și se adaptează nevoilor consumatorilor. IMM-urile ar beneficia de pe urma unor norme clare și standarde care să le asigure accesul la o piață de dimensiunea celei a UE și să faciliteze interoperabilitatea cu alte bunuri și servicii, în vederea obținerii rezultatului optim;

V.   CONCLUZII

| 41. | în concluzie, susține că asigurarea dezvoltării unor medii accesibile și favorabile la nivel local, pe baza conceptului de design adaptat tuturor, va contribui la o viață profesională mai îndelungată pentru lucrătorii și femeile în vârstă și va reduce cererea de îngrijire și asistență pentru persoanele în vârstă, al căror număr înregistrează o creștere accelerată. CoR își exprimă încrederea că intervenția UE în sprijinul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate și al solidarității între generații va stimula inovarea și potențialul de creștere în întreaga UE și va aduce beneficii economice atât pentru actorii publici, cât și pentru cei privați de la nivel local, național sau european; |
| --- | --- |

41.

în concluzie, susține că asigurarea dezvoltării unor medii accesibile și favorabile la nivel local, pe baza conceptului de design adaptat tuturor, va contribui la o viață profesională mai îndelungată pentru lucrătorii și femeile în vârstă și va reduce cererea de îngrijire și asistență pentru persoanele în vârstă, al căror număr înregistrează o creștere accelerată. CoR își exprimă încrederea că intervenția UE în sprijinul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate și al solidarității între generații va stimula inovarea și potențialul de creștere în întreaga UE și va aduce beneficii economice atât pentru actorii publici, cât și pentru cei privați de la nivel local, național sau european;

| 42. | este de acord cu abordarea Președinției daneze față de îmbătrânire și subliniază că, dacă se dorește utilizarea inovării sociale pentru a răspunde problemelor societății noastre în curs de îmbătrânire, este extrem de important ca UE să creeze un cadru comun care să permită exploatarea la maximum a potențialului de inovare socială în viitor. Un cadru comun la nivelul UE în sprijinul inovării sociale ar facilita obținerea finanțării de către inovatorii sociali din întreaga Europă, precum și activitatea, comunicarea în rețea și dezvoltarea acestora. |
| --- | --- |

42.

este de acord cu abordarea Președinției daneze față de îmbătrânire și subliniază că, dacă se dorește utilizarea inovării sociale pentru a răspunde problemelor societății noastre în curs de îmbătrânire, este extrem de important ca UE să creeze un cadru comun care să permită exploatarea la maximum a potențialului de inovare socială în viitor. Un cadru comun la nivelul UE în sprijinul inovării sociale ar facilita obținerea finanțării de către inovatorii sociali din întreaga Europă, precum și activitatea, comunicarea în rețea și dezvoltarea acestora.

Bruxelles, 4 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 212/2009

1

(2)  Kastler, P7_TA(2011) 0332

2

(3)  http://bibli.reseauope.net/opac_css/index.php?lvl=author_see&id=264

3

(4)  Sursă: statisticile Eurostat cu privire la structura populației și îmbătrânire

4

(5)  www.cor.europa.eu/COR_cms/ui/ViewDocument.aspx?siteid=default&contentID=a18962c0-1f8f-44e9-9f3d-bfa7955830db

5

(6)  Eurostat, EUROPOP regional 2008

6

(7)  Ibidem.

7

(8)  CdR 319/2010

8

(9)  CdR 84/2007

9

(10)  http://www.socialfinance.org.uk/work/sibs

10

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/52

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Eficiența energetică în orașe și regiuni, cu un accent deosebit pe diferențele dintre districtele rurale și cele urbane

2012/C 225/06

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită ca eficiența energetică să fie un element central ca parte integrantă a politicilor energetice și să i se acorde o prioritate suficientă în ierarhia politicii energetice; |
| --- | --- |

—

solicită ca eficiența energetică să fie un element central ca parte integrantă a politicilor energetice și să i se acorde o prioritate suficientă în ierarhia politicii energetice;

| — | sprijină o mai bună îmbinare a măsurilor de sprijin financiar destinat eficienței energetice și conservării energiei în cadrul viitoarelor programe de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

—

sprijină o mai bună îmbinare a măsurilor de sprijin financiar destinat eficienței energetice și conservării energiei în cadrul viitoarelor programe de finanțare ale UE;

| — | solicită măsuri mai ferme pentru a influența comportamentul uman și modelele de consum energetic și consideră că acest demers presupune un ansamblu de măsuri care să cuprindă atât stimulente, cât și sancțiuni, cu demonstrarea avantajelor economice, dar și cu un accent mai puternic pe cerințele obligatorii, după caz; |
| --- | --- |

—

solicită măsuri mai ferme pentru a influența comportamentul uman și modelele de consum energetic și consideră că acest demers presupune un ansamblu de măsuri care să cuprindă atât stimulente, cât și sancțiuni, cu demonstrarea avantajelor economice, dar și cu un accent mai puternic pe cerințele obligatorii, după caz;

| — | recunoaște că, în momentul de față, accentul se pune pe atingerea obiectivelor politice actuale de către orașe, dar subliniază că provocările și oportunitățile de care dispun zonele rurale în ceea ce privește producția și consumul de energie trebuie abordate într-un mod mai cuprinzător și mai bine coordonat; |
| --- | --- |

—

recunoaște că, în momentul de față, accentul se pune pe atingerea obiectivelor politice actuale de către orașe, dar subliniază că provocările și oportunitățile de care dispun zonele rurale în ceea ce privește producția și consumul de energie trebuie abordate într-un mod mai cuprinzător și mai bine coordonat;

| — | îndeamnă autoritățile locale și regionale să facă schimb de bune practici în materie de eficiență energetică și de conservare a energiei și să sporească reziliența energetică prin planificarea și coordonarea furnizării cu consum minim de energie a serviciilor lor. |
| --- | --- |

—

îndeamnă autoritățile locale și regionale să facă schimb de bune practici în materie de eficiență energetică și de conservare a energiei și să sporească reziliența energetică prin planificarea și coordonarea furnizării cu consum minim de energie a serviciilor lor.

| Raportor | dl Brian MEANEY (IE-AE), membru al Consiliului comitatului Clare și al Autorității Regionale Mid-West |
| --- | --- |
| Document de referință | Sesizare din partea Președinției daneze la 12 ianuarie 2012 |

Raportor

dl Brian MEANEY (IE-AE), membru al Consiliului comitatului Clare și al Autorității Regionale Mid-West

Document de referință

Sesizare din partea Președinției daneze la 12 ianuarie 2012

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A)   Introducere

1.   subliniază că Strategia Europa 2020 consideră pe bună dreptate că eficiența energetică constituie un aspect esențial al obiectivului de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, ceea ce presupune o tranziție către o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor. Eficiența energetică nu se referă la reducerea producției sau a activității economice, ci la reducerea consumului de energie pe unitatea de producție. Această abordare implică identificarea și eliminarea consumului inutil de energie și metode de producție mai eficiente;

2.   constată cu îngrijorare că, în conformitate cu previziunile, UE nu va atinge până în 2020 decât jumătate din economiile de 20 % din consumul de energie primară. Atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 presupune un efort coordonat la toate nivelurile: al UE, național, regional și local. Eficiența energetică constituie o prioritate absolută, care necesită politici consolidate la toate nivelurile;

3.   reamintește că, pentru a atinge obiectivele de aprovizionare energetică durabilă, competitivă și sigură, UE trebuie să acționeze în mod colectiv, solidar și eficient pentru a identifica și pune în aplicare progresele tehnologice existente și cele emergente și a influența schimbările de comportament care facilitează și sporesc eficiența energetică. În acest sens, UE trebuie să acorde prioritate pe termen scurt și mediu implementării tehnologiilor celor mai eficiente și mai competitive din perspectivă comercială;

4.   subliniază că, nu în ultimul rând prin intermediul actorilor energetici locali și regionali, orașelor, regiunilor și autorităților locale și regionale le revine un rol esențial în ceea ce privește facilitarea, încurajarea și reglementarea unei utilizări mai eficiente a energiei, atât în propriile lor operațiuni și infrastructuri, cât și cu privire la consumatorii și producătorii de energie. Pentru aceasta, CoR recunoaște că autoritățile trebuie să fie abilitate din punct de vedere financiar și administrativ pentru a putea îndeplini rolul ce le revine în aplicarea măsurilor cu privire la obținerea și îmbunătățirea eficienței energetice;

5.   subliniază rolul administrațiilor locale și regionale, care pot deveni exemple, pot atrage investiții și pot crea locuri de muncă și îndeamnă UE să promoveze și să creeze mecanisme pentru a accelera elaborarea unor planuri locale și regionale privind eficiența energetică, care să contribuie la realizarea obiectivelor naționale și europene în materie de energie, precum și la îmbunătățirea sistemelor de informare din domeniu;

6.   salută inițiativa „Anului internațional al energiei durabile pentru toți” a ONU, care reprezintă o oportunitate valoroasă de sensibilizare a opiniei publice cu privire la importanța îmbunătățirii eficienței energetice și a energiei regenerabile la nivel local, național, regional și internațional. Lipsa de acces la energie curată, fiabilă și la prețuri accesibile împiedică dezvoltarea umană, socială și economică și reprezintă un obstacol major în calea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului. Tranziția către utilizarea exclusivă a energiilor regenerabile trebuie însoțită de eforturi sporite de reducere a consumului energetic, care contribuie și la reducerea dependenței de combustibilii fosili de import;

7.   constată, de asemenea, că economiile Indiei și Chinei se află încă în faza de „demaraj”. Cererea de energie a Chinei ar putea crește cu 75 % până în 2035 (1), iar concurența crescută pentru energia importată în prezent de către Europa ar putea deveni o provocare în ceea ce privește aprovizionarea, distribuția și costurile cu repercusiuni economice și sociale severe și pe mai multe niveluri. Ca răspuns la aceste evoluții, trebuie elaborate planuri de acțiune concrete și practice cu scopul de a asigura cât mai curând posibil acoperirea nevoilor pe baza surselor de energie regenerabile existente la fața locului. Autoritățile municipale, regionale și locale ar trebui să fie implicate pe deplin în elaborarea unor astfel de planuri;

8.   atrage atenția asupra faptului că beneficiile sociale ale proiectelor de reconversie ecologică nu se fac resimțite la nivelul orașelor și regiunilor și subliniază în acest context că Comisia Europeană și guvernele statelor membre ar trebui să prevadă resurse financiare consistente pentru îmbunătățirea eficienței energetice a clădirilor publice;

9.   ia notă de dezbaterea în curs cu privire la Directiva privind eficiența energetică și se pronunță în favoarea adoptării unui text puternic și ambițios. Creșterea eficienței energetice și reducerea consumului de energie nu pot fi decât benefice pentru orașe și regiuni: astfel, ele ar reuși să reducă gradul de dependență față de importurile de carburanți, creând până la 2 milioane de noi locuri de muncă la nivel local în domeniile construcțiilor și renovărilor (2) și ar permite gospodăriilor să-și reducă în mod considerabil facturile de energie. În plus, UE ar putea să continue să-și reducă emisiile de gaze cu efect de seră, și să-și propună obiective chiar și mai ambițioase în acest domeniu. Prin urmare, directiva propusă reprezintă un prim pas concret în direcția atenuării efectelor crizei actuale. Ea nu merge însă suficient de departe, obiectivele sale fiind în mod esențial de natură economică, cum ar fi reducerea importurilor de petrol și gaze din străinătate și redirecționarea acestor miliarde de euro către economiile europene, fără a dezvolta o viziune concretă și adecvată privind necesitatea de a extinde masiv sursele de energie regenerabile. Decisivă în acest sens este posibilitatea acordată fiecărui stat membru de a proceda în conformitate cu particularitățile sale, astfel încât să fie luate cele mai eficiente măsuri pentru fiecare țară;

10.   în acest context, regretă în mod concret absența unei viziuni coerente pe termen lung pentru renovarea parcului imobiliar locuibil care necesită renovare și absența unor angajamente specifice de asistență financiară din partea autorităților locale și regionale, destinate promovării investițiilor în eficiența energetică la nivel local și regional. Este important în acest sens să se țină seama de diferența dintre obiectivele de interes general și cele economice. Renovarea unei clădiri depinde de ceea ce este posibil din punct de vedere economic din perspectiva unei întreprinderi, pe când statul trebuie să faciliteze realizarea obiectivelor de interes general;

11.   recomandă UE să consolideze capacitatea sistemelor de informare în materie de eficiență energetică, prin includerea de: informații privind politicile de eficiență energetică atât naționale, cât și regionale; sisteme de evaluare a calculelor din teritoriu privind economiile realizate; indicatori de eficiență energetică; baze de date privind standardele aplicabile măsurilor de economisire; ghiduri de bune practici; standarde de implementare etc.; împărtășește opinia Asociației europene a autorităților locale Energy Cities, conform căreia finanțarea este „fundamentală” pentru a putea pune în aplicare măsurile propuse. În plus, CoR constată că propunerea de directivă privind eficiența energetică nu conține obiective cu caracter obligatoriu, nu este acompaniat de un proces relevant de revizuire și conține posibilități de exonerare la care se poate recurge cu prea multă ușurință. Prin urmare, CoR sprijină eforturile Președințiilor poloneză și daneză de a include în propunere măsurile de finanțare solicitate și alte elemente care lipsesc. CoR sprijină eforturile președinției daneze în vederea obținerii unui compromis politic care, respectând condițiile locale și regionale specifice din fiecare stat membru, să garanteze că autoritățile publice își vor putea continua misiunea de a mări eficiența energetică a propriilor clădiri. Propunerea de a obliga întreprinderile din domeniul energiei să obțină economii de energie de 1,5 % pe an trebuie salutată explicit;

12.   subliniază că eficiența energetică nu poate fi atinsă prin luarea unor măsuri rigide și stabilite la nivel central, care nu țin seama de realitățile locale și regionale din statele membre; solicită, prin urmare, să se prevadă posibilitatea punerii în aplicare a unor abordări alternative pentru a îndeplini obiectivele de economisire a energiei, cu condiția să se obțină un nivel echivalent de reducere a consumului de energie, iar orașele și regiunile să fie abilitate să propună strategii pentru economisirea de energie;

13.   constată că politicile și mentalitățile cu privire la energie la nivelul UE sunt percepute din ce în ce mai mult în mod sectorial (transporturi, construcții, etc.) în loc să se adopte o abordare care ia în considerare disparitățile și potențialul din planul spațial și teritorial de care trebuie ținut seama pentru a asigura progresul Uniunii în ansamblul ei;

14.   solicită ca, pe lângă măsurile corespunzătoare de gestionare și conservare a energiei, să fie dezvoltate măsuri adecvate de îmbunătățire a eficienței energetice și să fie stabilite obiective de gestionare și conservare a energiei pentru reducerea consumului de energie, menite să consolideze și să depășească obiectivele de reducere a consumului prin îmbunătățirea eficienței energetice;

15.   solicită recunoașterea de către Președinția daneză a rolului autorităților locale și regionale pentru atingerea obiectivelor de eficiență energetică din cadrul Strategiei Europa 2020. Referirile la autoritățile locale și regionale lipsesc aproape în totalitate din proiectul de document de negociere al Consiliului pe tema viitoarei directive privind eficiența energetică și din Comunicarea Comisiei Europene privind foaia de parcurs pentru energie 2050. În plus, consideră că programele naționale de reformă revizuite și recomandările specifice fiecărei țări trebuie să reflecte mai puternic angajamentele asumate în materie de eficiență energetică;

16.   salută inițiativa de finanțare „Programul Energie inteligentă – Europa” și salută eforturile din cadrul acesteia pentru a depăși obstacolele comerciale. Programul Energie inteligentă – Europa ar trebui să se concentreze asupra promovării acțiunilor legate de schimbările de comportament. Comitetul solicită totuși ca rezultatele și recomandările proiectelor din cadrul acestei inițiative să fie diseminate cu mai multă hotărâre (prin informare, legislație etc.) la nivelul întregii UE, iar finanțarea acestui program și a eventualelor programe ulterioare în perioada 2014-2020 să fie garantată;

17.   Având în vedere dimensiunea teritorială deosebită a problematicii, CoR insistă asupra următoarelor aspecte:

| — | zonele rurale ale UE utilizează surse de energie mai poluante decât zonele urbane; ar trebui sprijinită în primul rând înlocuirea combustibililor fosili, cu capacitate de poluare mare, cu combustibili mai puțin poluanți, ca soluție de tranziție și ulterior în special cu energii regenerabile; |
| --- | --- |

—

zonele rurale ale UE utilizează surse de energie mai poluante decât zonele urbane; ar trebui sprijinită în primul rând înlocuirea combustibililor fosili, cu capacitate de poluare mare, cu combustibili mai puțin poluanți, ca soluție de tranziție și ulterior în special cu energii regenerabile;

| — | în pofida recuperării parțiale a decalajelor de către zonele rurale, nivelul lor de dezvoltare economică continuă să se situeze sub media UE, mai ales prin comparație cu zonele urbane. Aceste decalaje între zonele rurale și urbane sunt deosebit de mari în estul și centrul Europei și sunt cu atât mai îngrijorătoare cu cât au crescut între 2000 și 2007 datorită expansiunii rapide a marilor orașe și a capitalelor; |
| --- | --- |

—

în pofida recuperării parțiale a decalajelor de către zonele rurale, nivelul lor de dezvoltare economică continuă să se situeze sub media UE, mai ales prin comparație cu zonele urbane. Aceste decalaje între zonele rurale și urbane sunt deosebit de mari în estul și centrul Europei și sunt cu atât mai îngrijorătoare cu cât au crescut între 2000 și 2007 datorită expansiunii rapide a marilor orașe și a capitalelor;

B)   Orașele și autoritățile locale și regionale

18.   reiterează solicitarea sa în favoarea unui echilibru mai bun între zona urbană și cea rurală în domeniul politicilor de energie durabilă și subliniază necesitatea de a exploata potențialul zonelor rurale pentru atingerea obiectivelor de eficiență energetică din cadrul Strategiei Europa 2020. De fapt, există un potențial considerabil în zonele rurale atât cu privire la producția de energie, cât și la reducerea consumului – suprafețele de pământ necesare pentru parcurile eoliene sau fotovoltaice nu există decât în spațiul rural. În același timp, agricultura modernă are nevoie de cantități de energie considerabile. Potențialul de economisire a energiei și de dezvoltare a unor noi surse de energie este, în orice caz, subestimat;

19.   subliniază existența unor disparități considerabile între zonele urbane și rurale. În zonele rurale, eficiența energetică se află într-o stare critică și necesită acțiuni urgente. Gospodăriile rurale și micile întreprinderi se confruntă cu o serie de dezavantaje în ceea ce privește utilizarea de energie, mai ales din cauza caracteristicilor gospodăriilor și calității parcului imobiliar. Clădirile din spațiul rural sunt considerabil mai vechi, iar renovarea este mai costisitoare și deseori imposibil de realizat pentru proprietarii lor. Una din cauze constă în densitatea populației: la izolarea caselor de la țară nu se poate beneficia de aceleași economii de scară de care se bucură imobilele din spațiul urban, cu un număr mai mare de proprietari. Această situație, valabilă în toate statele membre în proporții diferite, duce la creșterea proporțională a costurilor pentru energie în zonele rurale, unde venitul pe locuitor este cu 21 % până la 62 % mai mic față de cel din zonele urbane (3);

20.   subliniază că politicile energetice europene au fost elaborate în baza necesităților marilor orașe. Investitorii continuă să-și concentreze atenția aproape în exclusivitate asupra infrastructurii concepute pentru a deservi zonele urbane;

21.   subliniază că accesul la energie este în general mai scump în zonele rurale și în regiunile izolate. Mai mult, eficiența energetică este mai scăzută din cauza unei utilizări mai reduse a tehnologiilor nepoluante și a unei izolări termice mai puțin eficiente. CoR solicită găsirea unor soluții de guvernanță și finanțare corespunzătoare, pentru a permite zonelor rurale din UE să reducă decalajul din acest punct de vedere față de zonele urbane, mai ales datorită potențialului pe care îl au Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEDER) și inițiativa sa LEADER. De fapt, un număr mare de bune practici și proiecte-pilot desfășurate în întreaga UE au demonstrat deja că zonele rurale au potențialul de a-și asigura propriul necesar de energie din diferite surse cum ar fi sursele de energie fără emisii de gaz cu efect de seră și neutre din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, biomasa, pilele de combustie etc.;

22.   consideră că sprijinul FSE pentru consolidarea capacităților, în special pentru dezvoltarea competențelor lucrătorilor, care pot cuprinde și utilizarea tehnicilor tradiționale folosind materiale caracteristice regiunii, ar trebui să recunoască și să țină seama de necesitățile diferite ale zonelor urbane și rurale, astfel încât lucrătorii din mediul rural să nu fie dezavantajați. În caz contrar s-ar putea ajunge la o lipsă de competențe necesare pentru punerea în aplicare a tehnologiilor adecvate zonelor rurale și o accentuare a disparităților în domeniul energiei între aceste două zone;

23.   subliniază că politica în domeniul educației poate juca un rol semnificativ în sensibilizarea publicului pe tema eficienței energetice și în influențarea schimbărilor de comportament necesare; sugerează că ar trebui efectuată o analiza comparativă a inițiativelor existente în domeniul educației, cu scopul de a identifica cele mai bune practici și a elabora programe de învățământ care să conțină studierea durabilității din cele mai timpurii stadii ale procesului de învățare formală; în plus, solicită ca următorul program „Erasmus pentru toți” să inițieze alianțe ale cunoașterii între universități și „companiile ecologice” pentru a crea noi programe de învățământ, cu ajutorul cărora să fie recuperate deficiențele în materie de competențe și inovație din sectorul conservării energiei și eficienței energetice;

24.   subliniază că autoritățile locale și regionale pot contribui la rândul lor la creșterea eficienței energetice prin integrarea elementelor de mediu în procedurile de achiziții publice. Salută propunerea de directivă privind achizițiile publice adoptată de Comisie (4). În conformitate cu această propunere, autoritățile locale și regionale pot ține seama de factori de mediu, inclusiv privind eficiența energetică, în cadrul procedurilor de achiziții publice. Autoritățile locale și regionale ar trebui încurajate să evalueze ofertele utilizând criteriul ofertei cele mai avantajoase din punct de vedere economic, pentru a ține seama de economiile de energie realizate pe durata procesului de ofertare;

C)   Consumatorii

25.   subliniază existența unei dimensiuni sociale: sărăcia energetică poate afecta într-un mod extrem de negativ categoriile de persoane cu venituri mai mici. Și în ceea ce privește motivele și efectele sărăciei energetice, există, de asemenea, diferențe specifice între zonele urbane și rurale, de care trebuie să se țină seama la luarea unor măsuri corespunzătoare, dar care nu sunt în mod necesar corelate cu eficiența energetică generală a anumitor țări sau regiuni;

26.   solicită adoptarea unor măsuri care să le ofere consumatorilor capacitatea de a negocia cu producătorii și respectiv furnizorii, pentru a obține condiții avantajoase în cazul în care își modifică comportamentul. Astfel, dacă consumatorii individuali își transferă o parte considerabilă a consumului spre intervale orare nesolicitate, ei ar trebui să primească sprijin pentru a beneficia de reduceri de tarif în aceeași măsură ca și marii consumatori. În mod similar, utilizarea tehnologiei avansate a rețelelor inteligente în materie de contorizare și facturare ar trebui să fie considerată un bun public, permițând creșterea nivelului de eficiență energetică a furnizorilor (prin gestionarea eficientă a rețelei, o mai bună întreținere a rețelelor și echipamentelor etc.) și a consumatorilor (printr-o mai bună cunoaștere a modului de contorizare și de facturare, a serviciilor de contractare, a consumului interactiv inteligent etc.). În plus, rezistența comercială împotriva acestora nu trebuie tolerată și generalizarea punerii lor în funcțiune ar trebui devansată. Trebuie vegheat ca instalarea unor instrumente de măsurare moderne să nu ducă la creșterea majoră a costurilor pentru consumatori;

27.   salută înnoirea și continuarea programului de etichetare Energy-Star în contextul propunerii privind un program de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou și menționează că propunerea de regulament COM(2012) 109 final prevede înnoirea acordului Energy Star pe baza unei decizii a Consiliului privind încheierea Acordului între Guvernul Statelor Unite ale Americii și Comunitatea Europeană privind coordonarea programelor de etichetare referitoare la eficiența energetică a echipamentelor de birou [COM(2012) 108 final]. Utilizarea sistemului de etichetare Energy Star ar trebui încurajată. Merită menționat că prețurile mari ale energiei vor încuraja achiziționarea de aparate de mare eficiență energetică. În plus, Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea unei etichetări informative cu privire la energia consumată în procesul de producție;

D)   Finanțarea

28.   făcând trimitere la avizul privind schimbările climatice și viitorul buget al UE (5), își exprimă în continuare îngrijorarea în legătură cu prioritatea acordată măsurilor de austeritate în detrimentul acelor chestiuni care vizează economia reală în contextul viitorului buget al Uniunii pentru 2014-2020, în special necesitatea urgentă de suplimenta bugetul UE destinat investițiilor în energie durabilă pe plan local și regional, urban și rural, așa cum s-a solicitat deja în avizele anterioare ale CoR. Salută, în același timp, includerea „tranziției către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon în toate sectoarele” ca o prioritate de investiție a cadrului strategic comun (6), dar subliniază că, în condițiile în care fondurile cadrului strategic comun trebuie să fie utilizate pentru provocările identificate la nivel regional, trebuie să se creeze și un echilibru între producția durabilă și eficiența energetică;

29.   regretă faptul că Consiliul nu a inclus în textul directivei privind eficiența energetică o dispoziție de alocare a fondurilor cum ar fi fondurile destinate eficienței energetice la nivel național; subliniază necesitatea de a promova intens rolul Băncii Europene de Investiții (BEI) prin instituții de credit naționale și locale, în scopul finanțării investițiilor în eficiența energetică;

30.   solicită ca Președinția daneză să asigure că acordarea pe viitor a unor subvenții pentru promovarea măsurilor de eficiență pentru sistemele de încălzire și de aer condiționat să fie corelată cu economiile realizate în consumul de energie măsurate pentru fiecare sistem în parte;

31.   solicită ca Comisia Europeană să prevadă aplicarea Directivei privind eficiența energetică în viitorul buget al UE și să garanteze alocarea unor fonduri suficiente pentru ameliorarea eficienței energetice ale locuințelor din zona rurală;

32.   subliniază faptul că o problemă majoră pentru zonele rurale constă în capacitatea limitată autorităților locale și regionale de a accede la finanțările deja existente:

| — | mecanismele de finanțare (ELENA etc.) și fondurile destinate eficienței energetice (FEEE etc.) |
| --- | --- |

—

mecanismele de finanțare (ELENA etc.) și fondurile destinate eficienței energetice (FEEE etc.)

| — | experiența dobândită în perioada financiară actuală arată că, din diferite motive, resursele financiare corespunzătoare destinate eficienței energetice din cadrul fondurilor structurale nu pot fi complet valorificate. De aceea, pentru cadrul financiar 2014-2020, care prevede o cotă chiar mai mare de fonduri pentru eficiența energetică, trebuie să se acorde atenție facilitării accesului autorităților locale și regionale la aceste fonduri; |
| --- | --- |

—

experiența dobândită în perioada financiară actuală arată că, din diferite motive, resursele financiare corespunzătoare destinate eficienței energetice din cadrul fondurilor structurale nu pot fi complet valorificate. De aceea, pentru cadrul financiar 2014-2020, care prevede o cotă chiar mai mare de fonduri pentru eficiența energetică, trebuie să se acorde atenție facilitării accesului autorităților locale și regionale la aceste fonduri;

33.   subliniază că există și alte instrumente financiare, cum ar fi contractele de performanță energetică, parteneriatele public-privat și fondurile de eficiență energetică naționale sau regionale, care favorizează lucrările în domeniul eficienței energetice într-o perioadă în care banii publici sunt greu de obținut. Într-adevăr, în situația actuală sub semnul unor resurse publice limitate și a dificultăților cu care se confruntă multe întreprinderi mici și mijlocii, ar trebui să se acorde o atenție specială asigurării echilibrului optim între cheltuielile UE pentru infrastructura la scară mare, pe de o parte, și producția descentralizată de energie, pe de altă parte. Această producție constituie însăși esența energiei rurale; de asemenea, îndeamnă UE să promoveze și să reglementeze la nivel european conceptul de întreprindere furnizoare de servicii energetice ca organism care finanțează investiții în eficiență și care, în această capacitate, poate accesa fondurile europene speciale;

34.   consideră că, pentru a îmbunătăți accesul la finanțare, este nevoie de instrumente care să-i ajute pe consumatori și autoritățile publice să întrunească condițiile de cofinanțare și să elaboreze planuri inovatoare atractive pentru entitățile de creditare;

35.   reamintește faptul că sondajul efectuat de platforma CoR de monitorizare a Strategiei Europa 2020 la începutul anului 2010 „Politici energetice durabile” a arătat că inițiativele locale și regionale sunt în general multisectoriale, integrând acțiuni care contribuie în același timp la consolidarea competitivității, a creșterii economice și a ocupării forței de muncă. Este, prin urmare, important ca această realitate să se reflecte în mod adecvat în viitorul buget al UE;

36.   solicită acordarea de capacități autorităților locale și regionale, astfel încât acestea să poată integra eficiența energetică în cerințele lor de planificare rurală și urbană;

E)   Logistică

37.   dorește să scoată în evidență importanța dezvoltării unui sistem de logistică la scară europeană care ar permite creșterea eficienței transporturilor de mărfuri, cum ar fi, de exemplu, „Central European Logistics System” (CELS, sistem logistic pentru Europa Centrală). În acest sens ar fi nevoie de un sistem unificat de cartografiere, care să integreze într-o singură reprezentare toate modurile de transport europene (feroviar, rutier, aerian, maritim și fluvial);

38.   consideră că CELS ar putea oferi asistența necesară în materie de reprezentare vizuală și de analiză a costurilor pentru a promova un transport intermodal ecologic, economic și eficient. Ar fi vorba despre o bază de date online pentru transporturile de mărfuri, în care operatorii de transport rutier, feroviar, aerian, fluvial și maritim s-ar putea înscrie, și care ar putea deveni cel mai cuprinzător registru de operatori de transporturi de mărfuri. El ar permite, de asemenea, identificarea unor rute adecvate pentru transportul combinat, permițând alegerea celor mai scurte trasee rutiere;

39.   subliniază valoarea politicilor energetice integrate, intersectoriale și durabile pentru zonele rurale, incluzând în același timp eficiența energetică a imobilelor, a transporturilor etc., precum și producția descentralizată de energie regenerabilă;

F)   Concluzii

40.   în acest context, consideră că politica de coeziune poate constitui cadrul unei abordări coordonate a acestei provocări complexe. Prin interconectarea cu obiectivele Strategiei Europa 2020, factorii de decizie politică la nivelul UE ar trebui să fie conștienți că pot fi obținute îmbunătățiri în toate domeniile cuprinse în Strategia Europa 2020, dacă măsurile de încurajare a eficienței energetice sunt aplicate pe scară mare în întreaga UE;

41.   constată că este nevoie de o mai bună echilibrare a dimensiunii interne/externe a aprovizionării cu energie a UE, prin promovarea cercetării și punerii în aplicare a măsurilor de eficiență energetică cel puțin în măsura în care au loc investiții în noi conducte de transport al combustibililor fosili provenind din țări terțe; dorește să reamintească Comisiei Europene că eficiența energetică presupune în continuare investiții de miliarde de euro în sectoarele locuințelor și transporturilor. Gestionarea și conservarea energiei trebuie la rândul lor recunoscute ca o necesitate permanentă și abordate ca atare;

42.   reamintește că statele membre ar trebui lanseze procese de consultare cu implicarea actorilor regionali și locali pe parcursul elaborării planurilor naționale de eficiență energetică (abordare ascendentă), astfel încât să fie posibilă elaborarea unor planuri naționale în conformitate cu obiectivele și mijloacele regionale și locale; de asemenea, recomandă ca actorii locali și regionali să fie implicați în etapa de monitorizare, ca autorități responsabile cu punerea în aplicare;

43.   menționează încă odată importanța Convenției primarilor ca o dovadă concretă a angajamentului autorităților locale în promovarea eficienței energetice și abordarea provocărilor ce derivă din schimbările climatice, dar constată că nu există o metodologie comună de raportare utilizată de semnatarii Convenției. Convenția primarilor reprezintă o inițiativă care presupune ca regiunile să raporteze performanțele în domeniul eficienței energetice utilizând criterii comune stricte (7).

44.   îndeamnă Comisia să adopte de urgență măsuri pentru a transpune în practică ideea unor rețele de distribuție a energiei interconectate în întreaga UE. Astfel, UE ar putea garanta o aprovizionare fiabilă cu energie pentru toți cetățenii săi. Acest aspect este important și din perspectiva politicii de securitate, pentru a reduce dependența Europei de combustibilii fosili din state cu regimuri autoritare.

45.   Mesaje-cheie – măsuri

COMITETUL REGIUNILOR

| a) | solicită ca eficiența energetică să fie un element central ca parte integrantă a politicilor energetice și să i se acorde o prioritate suficientă în ierarhia politicii energetice; |
| --- | --- |

a)

solicită ca eficiența energetică să fie un element central ca parte integrantă a politicilor energetice și să i se acorde o prioritate suficientă în ierarhia politicii energetice;

| (b) | sprijină o mai bună îmbinare a măsurilor de sprijin financiar destinat eficienței energetice și conservării energiei în cadrul viitoarelor programe de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

(b)

sprijină o mai bună îmbinare a măsurilor de sprijin financiar destinat eficienței energetice și conservării energiei în cadrul viitoarelor programe de finanțare ale UE;

| (c) | solicită măsuri mai ferme de influențare a comportamentului uman și a modelelor de consum de energie și sugerează că acest lucru necesită un ansamblu de măsuri care să cuprindă atât sancțiuni, cât și recompense, cu demonstrarea avantajelor economice, dar și cu un accent mai puternic pe cerințele obligatorii, după caz; |
| --- | --- |

(c)

solicită măsuri mai ferme de influențare a comportamentului uman și a modelelor de consum de energie și sugerează că acest lucru necesită un ansamblu de măsuri care să cuprindă atât sancțiuni, cât și recompense, cu demonstrarea avantajelor economice, dar și cu un accent mai puternic pe cerințele obligatorii, după caz;

| (d) | recunoaște că în prezent accentul se pune pe atingerea actualelor obiective politice de către orașe, dar subliniază că provocările și oportunitățile din zonele rurale în ceea ce privește producția și consumul de energie trebuie abordate într-un mod mai cuprinzător și mai bine coordonat; |
| --- | --- |

(d)

recunoaște că în prezent accentul se pune pe atingerea actualelor obiective politice de către orașe, dar subliniază că provocările și oportunitățile din zonele rurale în ceea ce privește producția și consumul de energie trebuie abordate într-un mod mai cuprinzător și mai bine coordonat;

| (e) | îndeamnă autoritățile locale și regionale să facă schimb de bune practici în domeniul eficienței energetice și al conservării energiei și să sporească reziliența energetică prin planificarea și coordonarea unei furnizări cu consum minim de energie a serviciilor lor. |
| --- | --- |

(e)

îndeamnă autoritățile locale și regionale să facă schimb de bune practici în domeniul eficienței energetice și al conservării energiei și să sporească reziliența energetică prin planificarea și coordonarea unei furnizări cu consum minim de energie a serviciilor lor.

Bruxelles, 4 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  IEA Global Energy Report 2011

1

(2)  Comisia Europeană.

2

(3)  Eurostat

3

(4)  COM(2011)896 final

4

(5)  Aviz prospectiv privind integrarea politicii privind schimbările climatice și viitorul buget al UE (CdR 104/2011)

5

(6)  Propunere de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, COM(2011) 615 final.

6

(7)  http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2012_thinkbooklet.pdf

7

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL REGIUNILOR

A 95-a sesiune plenară din 3 și 4 mai 2012

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/58 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/58

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament general privind fondurile cadrului strategic comun

2012/C 225/07

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită un buget ambițios pentru viitoarea politică de coeziune (2014-2020) pentru a îndeplini ambițiile tratatului și ale Strategiei Europa 2020; solicită de asemenea, luarea în considerare a altor criterii decât PIB-ul în cadrul evaluării nivelului de dezvoltare și a distribuției resurselor; |
| --- | --- |

—

solicită un buget ambițios pentru viitoarea politică de coeziune (2014-2020) pentru a îndeplini ambițiile tratatului și ale Strategiei Europa 2020; solicită de asemenea, luarea în considerare a altor criterii decât PIB-ul în cadrul evaluării nivelului de dezvoltare și a distribuției resurselor;

| — | susține structura propusă de Comisie, respectiv identificarea a două obiective majore („investiția în creștere” și „cooperarea teritorială”), menținând FSE în sfera politicii de coeziune, crearea unei noi categorii de „regiuni de tranziție” care oferă o plasă de siguranță pentru regiunile care nu mai sunt eligible pentru obținerea unui sprijin deplin pentru convergență; |
| --- | --- |

—

susține structura propusă de Comisie, respectiv identificarea a două obiective majore („investiția în creștere” și „cooperarea teritorială”), menținând FSE în sfera politicii de coeziune, crearea unei noi categorii de „regiuni de tranziție” care oferă o plasă de siguranță pentru regiunile care nu mai sunt eligible pentru obținerea unui sprijin deplin pentru convergență;

| — | solicită o mai mare flexibilitate în repartizarea fondurilor structurale, permițând o adaptare mai realistă la nevoile teritoriilor, prin implicarea directă a autorităților locale și regionale; această flexibilitate ar trebui să se aplice distribuției între FEDER și FSE și concentrării tematice a fondurilor asupra anumitor obiective ale Strategiei Europa 2020; în acest sens, solicită scăderea semnificativă sau flexibilizarea pragurilor minime stabilite în regulamentele respective; |
| --- | --- |

—

solicită o mai mare flexibilitate în repartizarea fondurilor structurale, permițând o adaptare mai realistă la nevoile teritoriilor, prin implicarea directă a autorităților locale și regionale; această flexibilitate ar trebui să se aplice distribuției între FEDER și FSE și concentrării tematice a fondurilor asupra anumitor obiective ale Strategiei Europa 2020; în acest sens, solicită scăderea semnificativă sau flexibilizarea pragurilor minime stabilite în regulamentele respective;

| — | susține abordarea strategică a cadrului strategic comun, care integrează toate fondurile destinate unor obiective regionale, ceea ce va însemna o mai bună coordonare cu FEADR și cu FEPAM; dorește totodată să se țină seama în mai mare măsură de principiul coeziunii teritoriale, prin acțiuni urbane, acțiuni de dezvoltare locală, investiții teritoriale integrate (ITI) și planuri comune de acțiune, însă ar dori să se acorde mai multă atenție regiunilor afectate de mutații industriale sau de handicapuri demografice; |
| --- | --- |

—

susține abordarea strategică a cadrului strategic comun, care integrează toate fondurile destinate unor obiective regionale, ceea ce va însemna o mai bună coordonare cu FEADR și cu FEPAM; dorește totodată să se țină seama în mai mare măsură de principiul coeziunii teritoriale, prin acțiuni urbane, acțiuni de dezvoltare locală, investiții teritoriale integrate (ITI) și planuri comune de acțiune, însă ar dori să se acorde mai multă atenție regiunilor afectate de mutații industriale sau de handicapuri demografice;

| — | solicită încurajarea posibilității unor programe multifond (FEDER, FSE, FC, FEADR și FEPAM) și adoptarea de către Comisia Europeană a oricăror măsuri pentru elaborarea și implementarea acestor programe cu respectul cuvenit pentru principiul proporționalității; |
| --- | --- |

—

solicită încurajarea posibilității unor programe multifond (FEDER, FSE, FC, FEADR și FEPAM) și adoptarea de către Comisia Europeană a oricăror măsuri pentru elaborarea și implementarea acestor programe cu respectul cuvenit pentru principiul proporționalității;

| — | respinge condiționalitatea macroeconomică, precum și rezerva de performanță, considerându-le contrare obiectivului primar al politicii de coeziune; în schim susține crearea unei rezerve de flexibilitate, alcătuită din resursele provenite din dezangajările automate și care să finanțeze inițiativele experimentale; sprijină totodată principiul condiționalității ex ante, care este rațional și preventiv în loc să fie represiv; |
| --- | --- |

—

respinge condiționalitatea macroeconomică, precum și rezerva de performanță, considerându-le contrare obiectivului primar al politicii de coeziune; în schim susține crearea unei rezerve de flexibilitate, alcătuită din resursele provenite din dezangajările automate și care să finanțeze inițiativele experimentale; sprijină totodată principiul condiționalității ex ante, care este rațional și preventiv în loc să fie represiv;

| — | insistă asupra simplificării veritabile a normelor de gestionare, în special în ceea ce privește autoritățile de control și audit, activitățile generatoare de venituri și costurile forfetare. |
| --- | --- |

—

insistă asupra simplificării veritabile a normelor de gestionare, în special în ceea ce privește autoritățile de control și audit, activitățile generatoare de venituri și costurile forfetare.

| Raportor | dna Catiuscia MARINI (IT-PSE), președinta Regiunii Umbria |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006
  COM(2011) 615 final. |

Raportor

dna Catiuscia MARINI (IT-PSE), președinta Regiunii Umbria

Document de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, care fac obiectul cadrului strategic comun, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006

COM(2011) 615 final.

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

A.   
  Bugetul european și alocarea fondurilor

COMITETUL REGIUNILOR

Pentru un buget comunitar adecvat și echilibrat

| 1. | reamintește că Uniunea Europeană trebuie să poată dispune de un buget care să asigure eficacitatea politicii de coeziune și să facă față ambițiilor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

1.

reamintește că Uniunea Europeană trebuie să poată dispune de un buget care să asigure eficacitatea politicii de coeziune și să facă față ambițiilor Strategiei Europa 2020;

| 2. | solicită ca, în funcție de tipul de regiune, să se păstreze cel puțin aceleași niveluri de contribuție din partea UE care sunt prevăzute pentru actuala perioadă de programare; |
| --- | --- |

2.

solicită ca, în funcție de tipul de regiune, să se păstreze cel puțin aceleași niveluri de contribuție din partea UE care sunt prevăzute pentru actuala perioadă de programare;

| 3. | subliniază că situația actuală de gravă criză economică, financiară și socială determină permanentizarea la nivel european a unei situații constând în ocuparea insuficientă a forței de muncă, ceea ce afectează puternic și în mod diferențiat toate teritoriile Uniunii Europene. În acest context, fondurile structurale reprezintă o sursă indispensabilă de finanțare în procesul de combatere a crizei și de susținere a dezvoltării teritoriilor europene; |
| --- | --- |

3.

subliniază că situația actuală de gravă criză economică, financiară și socială determină permanentizarea la nivel european a unei situații constând în ocuparea insuficientă a forței de muncă, ceea ce afectează puternic și în mod diferențiat toate teritoriile Uniunii Europene. În acest context, fondurile structurale reprezintă o sursă indispensabilă de finanțare în procesul de combatere a crizei și de susținere a dezvoltării teritoriilor europene;

Limitarea dificultății de absorbire a fondurilor

| 4. | solicită Comisiei să întreprindă acțiuni eficiente de atenuare a dificultății de absorbire a fondurilor cu care se confruntă unele state membre, prin îmbunătățirea gestionării fondurilor comunitare – în special în ceea ce privește simplificarea și inovarea sistemelor de gestionare și control –, stimulând orientarea către rezultate; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să întreprindă acțiuni eficiente de atenuare a dificultății de absorbire a fondurilor cu care se confruntă unele state membre, prin îmbunătățirea gestionării fondurilor comunitare – în special în ceea ce privește simplificarea și inovarea sistemelor de gestionare și control –, stimulând orientarea către rezultate;

Către criterii de repartizare mai echitabile și mai echilibrate

| 5. | consideră că criza economică și financiară sporește necesitatea de a dispune în timp util de date comparabile cu privire la PIB și de alți indicatori, pentru a stabili în mod mai corect nivelul real de dezvoltare al regiunilor europene (1), impunându-se bineînțeles în continuare concentrarea corespunzătoare a resurselor în favoarea regiunilor a căror dezvoltare a rămas în urmă; |
| --- | --- |

5.

consideră că criza economică și financiară sporește necesitatea de a dispune în timp util de date comparabile cu privire la PIB și de alți indicatori, pentru a stabili în mod mai corect nivelul real de dezvoltare al regiunilor europene (1), impunându-se bineînțeles în continuare concentrarea corespunzătoare a resurselor în favoarea regiunilor a căror dezvoltare a rămas în urmă;

| 6. | consideră că, în vederea repartizării resurselor, trebuie luată în considerare așa cum se cuvine specificitatea statelor membre caracterizate de puternice disparități economice interne; în special, își exprimă preocuparea cu privire la criteriul de repartizare a resurselor alocate politicii agricole comune (PAC) – a se vedea propunerea privind cadrul financiar multianual -, deoarece nu se ține seama în mod corespunzător de diferențele sociale, economice și structurale; |
| --- | --- |

6.

consideră că, în vederea repartizării resurselor, trebuie luată în considerare așa cum se cuvine specificitatea statelor membre caracterizate de puternice disparități economice interne; în special, își exprimă preocuparea cu privire la criteriul de repartizare a resurselor alocate politicii agricole comune (PAC) – a se vedea propunerea privind cadrul financiar multianual -, deoarece nu se ține seama în mod corespunzător de diferențele sociale, economice și structurale;

B.   
  Arhitectura politicii de coeziune

O arhitectură simplificată

| 7. | este de acord cu identificarea a două mari obiective: „investiții pentru creștere și locuri de muncă” și „cooperarea teritorială”, care contribuie la simplificarea arhitecturii politicii de coeziune; |
| --- | --- |

7.

este de acord cu identificarea a două mari obiective: „investiții pentru creștere și locuri de muncă” și „cooperarea teritorială”, care contribuie la simplificarea arhitecturii politicii de coeziune;

| 8. | aprobă crearea unei categorii de regiuni de tranziție, care să fie finanțată în special din resursele provenite de la regiunile și țările care au ieșit de sub acoperirea obiectivului de covergență și a Fondului de coeziune, fără a reduce deci intensitatea sprijinului acordat celorlalte două categorii de regiuni, și salută totodată plasa de siguranță propusă pentru regiunile care nu vor mai intra pe deplin în obiectivul de convergență. Noua categorie va contribui de fapt la o mai bună sprijinire a regiunilor care sunt în faza de ieșire din obiectivul de convergență, precum și a altor regiuni, al căror PIB pe cap de locuitor se situează între 75 % și 90 % din PIB-ul mediu al UE; în plus, va contribui la modularea sprijinului UE în funcție de diferitele niveluri de dezvoltare și la atenuarea efectelor de prag constatate în actuala perioadă de programare. Aceste dispoziții ar trebui să fie valabile pentru toate fondurile cadrului strategic comun; |
| --- | --- |

8.

aprobă crearea unei categorii de regiuni de tranziție, care să fie finanțată în special din resursele provenite de la regiunile și țările care au ieșit de sub acoperirea obiectivului de covergență și a Fondului de coeziune, fără a reduce deci intensitatea sprijinului acordat celorlalte două categorii de regiuni, și salută totodată plasa de siguranță propusă pentru regiunile care nu vor mai intra pe deplin în obiectivul de convergență. Noua categorie va contribui de fapt la o mai bună sprijinire a regiunilor care sunt în faza de ieșire din obiectivul de convergență, precum și a altor regiuni, al căror PIB pe cap de locuitor se situează între 75 % și 90 % din PIB-ul mediu al UE; în plus, va contribui la modularea sprijinului UE în funcție de diferitele niveluri de dezvoltare și la atenuarea efectelor de prag constatate în actuala perioadă de programare. Aceste dispoziții ar trebui să fie valabile pentru toate fondurile cadrului strategic comun;

| 9. | constată că și reglementarea privind orientările regionale pentru perioada 2014-2020 în domeniul ajutoarelor de stat trebuie să fie în conformitate cu structura viitoarei politici de coeziune și că, la momentul stabilirii zonelor care ar urma să primească sprijin, nu trebuie să se ajungă la contradicții între politica de coeziune și legislația în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

9.

constată că și reglementarea privind orientările regionale pentru perioada 2014-2020 în domeniul ajutoarelor de stat trebuie să fie în conformitate cu structura viitoarei politici de coeziune și că, la momentul stabilirii zonelor care ar urma să primească sprijin, nu trebuie să se ajungă la contradicții între politica de coeziune și legislația în domeniul concurenței;

Către un rol adecvat al Fondului social european în politica de coeziune

| 10. | își exprimă satisfacția cu privire la menținerea FSE în cadrul politicii de coeziune, ca instrument fundamental pus în slujba ocupării forței de muncă, al îmbunătățirii competențelor fiecăruia și al incluziunii sociale; |
| --- | --- |

10.

își exprimă satisfacția cu privire la menținerea FSE în cadrul politicii de coeziune, ca instrument fundamental pus în slujba ocupării forței de muncă, al îmbunătățirii competențelor fiecăruia și al incluziunii sociale;

| 11. | solicită totuși ca alegerea priorităților în materie de investiții și alocarea fondurilor structurale între FEDER și FSE să se facă de către autoritățile locale și regionale competente, în conformitate cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

11.

solicită totuși ca alegerea priorităților în materie de investiții și alocarea fondurilor structurale între FEDER și FSE să se facă de către autoritățile locale și regionale competente, în conformitate cu principiul subsidiarității;

C.   
  Principii comune tuturor fondurilor

Pentru un parteneriat și o guvernanță pe mai multe niveluri consolidate

| 12. | solicită ca, în conformitate cu principiul guvernanței pe mai multe niveluri și cu repartizarea competențelor pe plan național, autoritățile locale și regionale din fiecare stat membru să fie implicate deplin în elaborarea, negocierea și punerea în aplicare a diverselor documente strategice, și anume cadrul strategic comun, și mai ales contractul de parteneriat. Pactele teritoriale dintre autoritățile locale, regionale și naționale vor trebui să reprezinte de asemenea o opțiune valabilă pentru încheierea oficială a acordurilor de parteneriat, împreună cu guvernele naționale; |
| --- | --- |

12.

solicită ca, în conformitate cu principiul guvernanței pe mai multe niveluri și cu repartizarea competențelor pe plan național, autoritățile locale și regionale din fiecare stat membru să fie implicate deplin în elaborarea, negocierea și punerea în aplicare a diverselor documente strategice, și anume cadrul strategic comun, și mai ales contractul de parteneriat. Pactele teritoriale dintre autoritățile locale, regionale și naționale vor trebui să reprezinte de asemenea o opțiune valabilă pentru încheierea oficială a acordurilor de parteneriat, împreună cu guvernele naționale;

| 13. | consideră că este injust ca autoritățile locale și regionale să fie asimilate, în ceea ce privește parteneriatul, partenerilor economici și sociali, când ele, în calitate de reprezentanți ai intereselor generale ale comunităților administrate, sunt cogestionari, în funcție de cadrul instituțional al statelor membre, și cofinanțatori ai proiectelor din cadrul politicii de coeziune; |
| --- | --- |

13.

consideră că este injust ca autoritățile locale și regionale să fie asimilate, în ceea ce privește parteneriatul, partenerilor economici și sociali, când ele, în calitate de reprezentanți ai intereselor generale ale comunităților administrate, sunt cogestionari, în funcție de cadrul instituțional al statelor membre, și cofinanțatori ai proiectelor din cadrul politicii de coeziune;

Pentru o rată de cofinanțare adecvată nivelului de dezvoltare al regiunilor

| 14. | își reafirmă sprijinul pentru principiul cofinanțării europene, care garantează responsabilizarea actorilor din teritoriu; |
| --- | --- |

14.

își reafirmă sprijinul pentru principiul cofinanțării europene, care garantează responsabilizarea actorilor din teritoriu;

| 15. | consideră că TVA ar trebui să fie eligibilă, dacă nu este recuperabilă; |
| --- | --- |

15.

consideră că TVA ar trebui să fie eligibilă, dacă nu este recuperabilă;

| 16. | consideră că ar trebui să existe o diferență între părțile implicate din societatea civilă și partenerii din sectorul public. Autoritățile locale și regionale competente sau reprezentanții acestora ar trebuie să fie parte integrantă a procesului de negociere din perioada de pregătire a contractului sau acordului de parteneriat, la nivel de stat membru și nu numai la nivel regional; |
| --- | --- |

16.

consideră că ar trebui să existe o diferență între părțile implicate din societatea civilă și partenerii din sectorul public. Autoritățile locale și regionale competente sau reprezentanții acestora ar trebuie să fie parte integrantă a procesului de negociere din perioada de pregătire a contractului sau acordului de parteneriat, la nivel de stat membru și nu numai la nivel regional;

D.   
  Relația dintre politica de coeziune și strategia europa 2020

Pentru o concentrare tematică armonioasă și flexibilă

| 17. | ia act de principiul concentrării tematice asupra obiectivelor esențiale ale Strategiei Europa 2020 și a obiectivelor menționate la articolul 174 din TFUE, concretizate în cadrul unui meniu tematic comunitar, însă își exprimă preocuparea față de lipsa de flexibilitate în alegerea obiectivelor tematice care ar trebui stabilite pe baza unei analize teritoriale; |
| --- | --- |

17.

ia act de principiul concentrării tematice asupra obiectivelor esențiale ale Strategiei Europa 2020 și a obiectivelor menționate la articolul 174 din TFUE, concretizate în cadrul unui meniu tematic comunitar, însă își exprimă preocuparea față de lipsa de flexibilitate în alegerea obiectivelor tematice care ar trebui stabilite pe baza unei analize teritoriale;

| 18. | prin urmare, solicită flexibilitate reală pentru toate fondurile cadrului strategic comun, lăsând fiecăreia dintre autoritățile de management libertate maximă în identificarea obiectivelor tematice asupra cărora trebuie concentrate resursele și cere totodată, în mod general, reducerea semnificativă sau flexibilizarea pragurilor minime prevăzute în regulamentele specifice; |
| --- | --- |

18.

prin urmare, solicită flexibilitate reală pentru toate fondurile cadrului strategic comun, lăsând fiecăreia dintre autoritățile de management libertate maximă în identificarea obiectivelor tematice asupra cărora trebuie concentrate resursele și cere totodată, în mod general, reducerea semnificativă sau flexibilizarea pragurilor minime prevăzute în regulamentele specifice;

E.   
  Abordarea strategică și guvernanța politicii de coeziune

Cadrul strategic comun: către un grad mai mare de integrare a fondurilor de interes teritorial

| 19. | susține o mai bună integrare a fondurilor europene, salutând includerea FEADR și EMFF în cadrul strategic comun, însă cu păstrarea specificității fiecărui fond; |
| --- | --- |

19.

susține o mai bună integrare a fondurilor europene, salutând includerea FEADR și EMFF în cadrul strategic comun, însă cu păstrarea specificității fiecărui fond;

| 20. | apreciază că este potrivit ca aprobarea cadrului strategic comun să se facă de către Parlamentul și Consiliul European, considerând că acest document ar trebui aprobat cu participarea maximă a instituțiilor UE, motiv pentru care susține includerea cadrului strategic comun ca anexă la regulamentul general; |
| --- | --- |

20.

apreciază că este potrivit ca aprobarea cadrului strategic comun să se facă de către Parlamentul și Consiliul European, considerând că acest document ar trebui aprobat cu participarea maximă a instituțiilor UE, motiv pentru care susține includerea cadrului strategic comun ca anexă la regulamentul general;

| 21. | consideră necesar ca mecanismele stabilite în cadrul strategic comun să fie suficient de flexibile pentru a se realiza o reală integrare cu politicile regionale și de dezvoltare locală; |
| --- | --- |

21.

consideră necesar ca mecanismele stabilite în cadrul strategic comun să fie suficient de flexibile pentru a se realiza o reală integrare cu politicile regionale și de dezvoltare locală;

| 22. | consideră că CSC ar trebui să faciliteze în primul rând o abordare teritorială de jos în sus și o integrare a finanțării. Recomandările CSC nu trebuie să fie prea prescriptive, pentru a permite suficientă flexibilitate în alegerea mijloacelor prin care se pot realiza obiectivele tematice și prioritățile de investiții, astfel cum sunt acestea definite în regulamentele fondurilor structurale și de coeziune; |
| --- | --- |

22.

consideră că CSC ar trebui să faciliteze în primul rând o abordare teritorială de jos în sus și o integrare a finanțării. Recomandările CSC nu trebuie să fie prea prescriptive, pentru a permite suficientă flexibilitate în alegerea mijloacelor prin care se pot realiza obiectivele tematice și prioritățile de investiții, astfel cum sunt acestea definite în regulamentele fondurilor structurale și de coeziune;

| 23. | subliniază că ar trebui ca în cadrul strategic comun să existe o legătură clară între obiectivele tematice ale articolului 9 din regulamentul general și prioritățile de investiții enumerate în regulamentele FEDER, FSE, FC, FEADR și EMFF, oferindu-se securitate juridică cu privire la compatibilitatea obiectivelor și evitându-se hiaturile și suprapunerile dintre acestea, astfel încât proiectele prioritare multifond, dar și cele care vizează mai multe priorități tematice să poată fi realizate în mod integrat și nefragmentat; |
| --- | --- |

23.

subliniază că ar trebui ca în cadrul strategic comun să existe o legătură clară între obiectivele tematice ale articolului 9 din regulamentul general și prioritățile de investiții enumerate în regulamentele FEDER, FSE, FC, FEADR și EMFF, oferindu-se securitate juridică cu privire la compatibilitatea obiectivelor și evitându-se hiaturile și suprapunerile dintre acestea, astfel încât proiectele prioritare multifond, dar și cele care vizează mai multe priorități tematice să poată fi realizate în mod integrat și nefragmentat;

Contractul de parteneriat: mai mult contract decât parteneriat

| 24. | solicită ca, în conformitate cu sistemele instituționale respective, autoritățile locale și regionale competente, în măsura în care finanțează și pun în aplicare politica de coeziune, să participe întru totul la elaborarea, negocierea, punerea în practică și revizuirea contractelor de parteneriat [articolul 13 alineatul (2)]; |
| --- | --- |

24.

solicită ca, în conformitate cu sistemele instituționale respective, autoritățile locale și regionale competente, în măsura în care finanțează și pun în aplicare politica de coeziune, să participe întru totul la elaborarea, negocierea, punerea în practică și revizuirea contractelor de parteneriat [articolul 13 alineatul (2)];

| 25. | cere în special ca, în conformitate cu sistemele instituționale respective, autoritățile locale și regionale competente să fie implicate în mod direct, în cadrul contractului, în definirea condiționalităților interne și a sancțiunilor derivate din acestea (articolul 14); |
| --- | --- |

25.

cere în special ca, în conformitate cu sistemele instituționale respective, autoritățile locale și regionale competente să fie implicate în mod direct, în cadrul contractului, în definirea condiționalităților interne și a sancțiunilor derivate din acestea (articolul 14);

| 26. | este preocupat de posibilele întârzieri ce decurg din faptul că, atât contractul de parteneriat, cât și programele operative vor trebui prezentate în același timp, solicitând în acest sens ca programele să fie prezentate într-un termen de șase luni de la prezentarea contractului de parteneriat; |
| --- | --- |

26.

este preocupat de posibilele întârzieri ce decurg din faptul că, atât contractul de parteneriat, cât și programele operative vor trebui prezentate în același timp, solicitând în acest sens ca programele să fie prezentate într-un termen de șase luni de la prezentarea contractului de parteneriat;

Programele operative: pentru o gestionare regionalizată și integrată

| 27. | recomandă ca, în conformitate cu sistemele instituționale respective, autoritățile locale și regionale să fie implicate îndeaproape în gestionarea fondurilor europene și încurajează în mod hotărât recurgerea la programe multifond; |
| --- | --- |

27.

recomandă ca, în conformitate cu sistemele instituționale respective, autoritățile locale și regionale să fie implicate îndeaproape în gestionarea fondurilor europene și încurajează în mod hotărât recurgerea la programe multifond;

| 28. | observă că o mai bună armonizare a dispozițiilor comune în materie de punere în aplicare a diverselor fonduri ar favoriza integrarea acestora și ar spori eficiența și impactul intervenției lor, reducând totodată sarcinile administrative ce revin beneficiarului final; |
| --- | --- |

28.

observă că o mai bună armonizare a dispozițiilor comune în materie de punere în aplicare a diverselor fonduri ar favoriza integrarea acestora și ar spori eficiența și impactul intervenției lor, reducând totodată sarcinile administrative ce revin beneficiarului final;

| 29. | solicită Comisiei să efectueze o evaluare a funcționării, efectelor și valorii adăugate ale strategiilor macroregionale aplicate în prezent; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să efectueze o evaluare a funcționării, efectelor și valorii adăugate ale strategiilor macroregionale aplicate în prezent;

F.   
  O programare orientată spre rezultate și evaluare

Condiționalitatea macroeconomică: o dublă penalizare a statelor membre

| 30. | respinge cu tărie propunerile care urmăresc legarea politicii de coeziune de Pactul de stabilitate (condiționalitate macroeconomică); Comitetul Regiunilor consideră că condiționalitatea macroeconomică trebuie să răspundă unor obiective diferite de cele ale politicii de coeziune; |
| --- | --- |

30.

respinge cu tărie propunerile care urmăresc legarea politicii de coeziune de Pactul de stabilitate (condiționalitate macroeconomică); Comitetul Regiunilor consideră că condiționalitatea macroeconomică trebuie să răspundă unor obiective diferite de cele ale politicii de coeziune;

| 31. | prin urmare, consideră că autoritățile locale și regionale nu pot fi penalizate din cauza nerespectării de către o parte dintre statele membre a îndatoririlor, în special a celor în materie de deficit public național (articolul 21); |
| --- | --- |

31.

prin urmare, consideră că autoritățile locale și regionale nu pot fi penalizate din cauza nerespectării de către o parte dintre statele membre a îndatoririlor, în special a celor în materie de deficit public național (articolul 21);

Pentru o condiționalitate ex ante mai ușoară și mai curând preventivă decât represivă

| 32. | împărtășește principiul condiționalităților ex ante
  , pentru a se asigura prezența unor precondiții necesare realizării eficace a investițiilor, pe baza evaluării experiențelor anterioare, evitându-se bineînțeles încărcarea politicii de coeziune cu răspunderi care nu-i revin și îngreunarea sarcinii administrative; |
| --- | --- |

32.

împărtășește principiul condiționalităților ex ante
  , pentru a se asigura prezența unor precondiții necesare realizării eficace a investițiilor, pe baza evaluării experiențelor anterioare, evitându-se bineînțeles încărcarea politicii de coeziune cu răspunderi care nu-i revin și îngreunarea sarcinii administrative;

| 33. | este totuși îngrijorat că acea condiționalitate care ține de răspunderea unei terțe părți (de exemplu, neîndeplinirea obligațiilor de transpunere a directivelor comunitare) ar putea afecta elaborarea și aplicarea programelor și proiectelor la nivel local și regional; Comitetul consideră așadar că condiționalitățile ex ante trebuie să se limiteze la acele aspecte care privesc nemijlocit punerea în aplicare a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

33.

este totuși îngrijorat că acea condiționalitate care ține de răspunderea unei terțe părți (de exemplu, neîndeplinirea obligațiilor de transpunere a directivelor comunitare) ar putea afecta elaborarea și aplicarea programelor și proiectelor la nivel local și regional; Comitetul consideră așadar că condiționalitățile ex ante trebuie să se limiteze la acele aspecte care privesc nemijlocit punerea în aplicare a politicii de coeziune;

| 34. | de asemenea, solicită Comisiei ca aceste condiții ex ante să nu ducă la suspendarea plăților sau la corecții financiare, cu excepția acelor condiții pe care statul membru s-a angajat să le îndeplinească; |
| --- | --- |

34.

de asemenea, solicită Comisiei ca aceste condiții ex ante să nu ducă la suspendarea plăților sau la corecții financiare, cu excepția acelor condiții pe care statul membru s-a angajat să le îndeplinească;

Rezerva de performanță

| 35. | își exprimă preocuparea cu privire la crearea unei rezerve de performanță, întrucât Comitetul se teme că acest mecanism ar putea stimula definirea unor obiective de rezultat deosebit de modeste și, prin urmare, ușor de atins, astfel încât se va putea beneficia de finanțare suplimentară, favorizând prin urmare apariția unor proiecte neambițioase și descurajând inovarea. Atrage atenția asupra avizului 7/2011 al Curții de Conturi, care menționa că „o rezervă de performanță asemănătoare a existat în perioada 2000-2006, însă a înregistrat doar un succes limitat din cauza volumului foarte redus de cheltuieli deja efectuate la momentul evaluării intermediare, precum și din cauza lipsei unei metodologii corespunzătoare pentru evaluarea progreselor înregistrate de programe”; |
| --- | --- |

35.

își exprimă preocuparea cu privire la crearea unei rezerve de performanță, întrucât Comitetul se teme că acest mecanism ar putea stimula definirea unor obiective de rezultat deosebit de modeste și, prin urmare, ușor de atins, astfel încât se va putea beneficia de finanțare suplimentară, favorizând prin urmare apariția unor proiecte neambițioase și descurajând inovarea. Atrage atenția asupra avizului 7/2011 al Curții de Conturi, care menționa că „o rezervă de performanță asemănătoare a existat în perioada 2000-2006, însă a înregistrat doar un succes limitat din cauza volumului foarte redus de cheltuieli deja efectuate la momentul evaluării intermediare, precum și din cauza lipsei unei metodologii corespunzătoare pentru evaluarea progreselor înregistrate de programe”;

| 36. | în schimb, susține crearea unei rezerve de flexibilitate constituită din credite eliberate automat, pentru finanțarea de inițiative experimentale în domeniul creșterii inteligente, durabile sau incluzive sau pentru a interveni în caz de criză; |
| --- | --- |

36.

în schimb, susține crearea unei rezerve de flexibilitate constituită din credite eliberate automat, pentru finanțarea de inițiative experimentale în domeniul creșterii inteligente, durabile sau incluzive sau pentru a interveni în caz de criză;

Cadrul de performanță ca instrument de îndrumare

| 37. | observă că cadrul de verificare a rezultatelor cuprinde stabilirea de obiective pe etape pentru fiecare dintre prioritățile pentru anii 2016 și 2018. Potrivit Comitetului, trebuie să existe un mecanism de îndrumare și control al obiectivelor urmărite pe parcursul întregii perioade de programare, fără ca aceasta să facă loc aplicării unor corectori financiari pe axele prioritare respective în cazul neîndeplinirii obiectivelor fixate, pe baza raportului final privind stadiul punerii în aplicare, deoarece neîndeplinirea ar putea fi cauzată de anumite circumstanțe socioeconomice și de schimbările de politică impuse așadar autorităților naționale și regionale; |
| --- | --- |

37.

observă că cadrul de verificare a rezultatelor cuprinde stabilirea de obiective pe etape pentru fiecare dintre prioritățile pentru anii 2016 și 2018. Potrivit Comitetului, trebuie să existe un mecanism de îndrumare și control al obiectivelor urmărite pe parcursul întregii perioade de programare, fără ca aceasta să facă loc aplicării unor corectori financiari pe axele prioritare respective în cazul neîndeplinirii obiectivelor fixate, pe baza raportului final privind stadiul punerii în aplicare, deoarece neîndeplinirea ar putea fi cauzată de anumite circumstanțe socioeconomice și de schimbările de politică impuse așadar autorităților naționale și regionale;

| 38. | consideră că această nouă dispoziție se adaugă în mod inutil la diversele condiții (macroeconomică, ex ante și ex post) propuse de Comisie și la sistemul de verificare ex ante, in itinere și ex post, precum și la definirea obiectivelor cuantificate și a indicatorilor de rezultat și dorește, de asemenea, o mai mare legătură cu activitățile de evaluare menționate la articolele 48, 49 și 50; |
| --- | --- |

38.

consideră că această nouă dispoziție se adaugă în mod inutil la diversele condiții (macroeconomică, ex ante și ex post) propuse de Comisie și la sistemul de verificare ex ante, in itinere și ex post, precum și la definirea obiectivelor cuantificate și a indicatorilor de rezultat și dorește, de asemenea, o mai mare legătură cu activitățile de evaluare menționate la articolele 48, 49 și 50;

Pentru o creștere a avansurilor

| 39. | salută propunerea care urmărește să impună autorităților de management să plătească beneficiarii înainte de a cere rambursarea de către Comisie, dorind o mai mare flexibilitate în sistemul de plată a avansurilor și creșterea acestora, cu scopul de a îmbunătăți lichiditatea autorităților de management; |
| --- | --- |

39.

salută propunerea care urmărește să impună autorităților de management să plătească beneficiarii înainte de a cere rambursarea de către Comisie, dorind o mai mare flexibilitate în sistemul de plată a avansurilor și creșterea acestora, cu scopul de a îmbunătăți lichiditatea autorităților de management;

Sancțiuni și rectificări financiare: către o abordare mai curând preventivă decât represivă

| 40. | cere ca, în cazul în care un stat membru aflat în criză financiară profundă primește un ajutor din partea Uniunii, Comisia să poată amenda contractul de parteneriat și programele operative în cadrul unui dialog constructiv cu statul membru și autoritățile locale și regionale interesate și, prin urmare, dorește ca experții Comisiei să sprijine autoritățile naționale și regionale, în vederea întăririi capacităților acestora de a gestiona eficient fondurile europene; |
| --- | --- |

40.

cere ca, în cazul în care un stat membru aflat în criză financiară profundă primește un ajutor din partea Uniunii, Comisia să poată amenda contractul de parteneriat și programele operative în cadrul unui dialog constructiv cu statul membru și autoritățile locale și regionale interesate și, prin urmare, dorește ca experții Comisiei să sprijine autoritățile naționale și regionale, în vederea întăririi capacităților acestora de a gestiona eficient fondurile europene;

G.   
  Întărirea principiului coeziunii

Promovarea acțiunilor de dezvoltare urbană locală și a investițiilor teritoriale integrate

| 41. | împărtășește ferm convingerea că trebuie să se acorde atenție dezvoltării urbane integrate și salută în special propunerile Comisiei referitoare la acțiunile de dezvoltare locală și la investițiile teritoriale integrate, care ar trebui să fie principalele instrumente de îndeplinire a obiectivelor în următoarea perioadă de programare. Solicită totodată clarificări privind punerea în aplicare a acestor noi dispoziții; |
| --- | --- |

41.

împărtășește ferm convingerea că trebuie să se acorde atenție dezvoltării urbane integrate și salută în special propunerile Comisiei referitoare la acțiunile de dezvoltare locală și la investițiile teritoriale integrate, care ar trebui să fie principalele instrumente de îndeplinire a obiectivelor în următoarea perioadă de programare. Solicită totodată clarificări privind punerea în aplicare a acestor noi dispoziții;

| 42. | dorește ca aceste dispoziții să fie aplicate cu o atenție deosebită, pentru garantarea implementării eficiente a dezvoltării teritoriale integrate, fie că este vorba, de exemplu, de coordonarea intervenției diverselor fonduri– în special a FEDER și FEADR în teritoriile periurbane și funcționale –, de integrarea lor, de definirea „teritoriilor proiectelor”, de elaborarea unei strategii coerente etc.; |
| --- | --- |

42.

dorește ca aceste dispoziții să fie aplicate cu o atenție deosebită, pentru garantarea implementării eficiente a dezvoltării teritoriale integrate, fie că este vorba, de exemplu, de coordonarea intervenției diverselor fonduri– în special a FEDER și FEADR în teritoriile periurbane și funcționale –, de integrarea lor, de definirea „teritoriilor proiectelor”, de elaborarea unei strategii coerente etc.;

| 43. | salută cu mare satisfacție faptul că stimulentele de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității oferă o rată suplimentară de cofinanțare de 10 % și solicită extinderea acestei prevederi și la investițiile teritoriale integrate; consideră că organizarea și funcționarea grupurilor de acțiune locale trebuie stabilită de comun acord, la nivel național, de către autoritățile de management și partenerii locali; |
| --- | --- |

43.

salută cu mare satisfacție faptul că stimulentele de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității oferă o rată suplimentară de cofinanțare de 10 % și solicită extinderea acestei prevederi și la investițiile teritoriale integrate; consideră că organizarea și funcționarea grupurilor de acțiune locale trebuie stabilită de comun acord, la nivel național, de către autoritățile de management și partenerii locali;

| 44. | solicită ca regula conform căreia autoritățile publice nu pot deține mai mult de 49 % din voturi să fie revizuită în situațiile în care sunt deja în vigoare parteneriate de dezvoltare locală instituționalizate; |
| --- | --- |

44.

solicită ca regula conform căreia autoritățile publice nu pot deține mai mult de 49 % din voturi să fie revizuită în situațiile în care sunt deja în vigoare parteneriate de dezvoltare locală instituționalizate;

| 45. | subliniază necesitatea ca dezvoltarea locală să fie privită drept concept holistic în cadrul căruia să poată fi realizate investițiile teritoriale integrate, acțiunile urbane sau planurile de acțiune comune; |
| --- | --- |

45.

subliniază necesitatea ca dezvoltarea locală să fie privită drept concept holistic în cadrul căruia să poată fi realizate investițiile teritoriale integrate, acțiunile urbane sau planurile de acțiune comune;

Pentru o intervenție adecvată în favoarea regiunilor cu anumite specificități geografice și demografice

| 46. | încurajează acordarea unei atenții deosebite zonelor în care este în desfășurare o tranziție industrială și regiunilor care suferă de handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, care le fac să rămână în urmă din perspectiva coeziunii economice și teritoriale, dar și regiunilor ultraperiferice (articolele 174 și 349 din TFUE); |
| --- | --- |

46.

încurajează acordarea unei atenții deosebite zonelor în care este în desfășurare o tranziție industrială și regiunilor care suferă de handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, care le fac să rămână în urmă din perspectiva coeziunii economice și teritoriale, dar și regiunilor ultraperiferice (articolele 174 și 349 din TFUE);

Susținerea în continuare a creării de rețele între teritorii prin finanțarea de infrastructuri

| 47. | își exprimă îngrijorarea în ce privește faptul că, în cazul regiunilor dezvoltate, nu se ține seama de finanțarea infrastructurilor, îndeosebi a rețelelor TIC de mare viteză; |
| --- | --- |

47.

își exprimă îngrijorarea în ce privește faptul că, în cazul regiunilor dezvoltate, nu se ține seama de finanțarea infrastructurilor, îndeosebi a rețelelor TIC de mare viteză;

H.   
  Simplificarea regulilor de gestionare, control și management

Pentru o mai mare simplificare a gestionării și pentru o responsabilitate partajată a controalelor

| 48. | solicită o simplificare reală a dispozițiilor de implementare a fondurilor în favoarea autorităților de management, de control și de audit, care să permită în același timp facilitarea accesului beneficiarilor la finanțări; |
| --- | --- |

48.

solicită o simplificare reală a dispozițiilor de implementare a fondurilor în favoarea autorităților de management, de control și de audit, care să permită în același timp facilitarea accesului beneficiarilor la finanțări;

| 49. | își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că, în ceea ce privește FSE, sprijinul pentru capacitatea administrativă este limitat la statele membre cu regiuni mai puțin dezvoltate sau eligibile pentru Fondul de coeziune, în timp ce situația este diferită pentru FEDER, deși sistemele naționale pentru cele două fonduri sunt supuse unor cerințe similare; |
| --- | --- |

49.

își exprimă preocuparea în legătură cu faptul că, în ceea ce privește FSE, sprijinul pentru capacitatea administrativă este limitat la statele membre cu regiuni mai puțin dezvoltate sau eligibile pentru Fondul de coeziune, în timp ce situația este diferită pentru FEDER, deși sistemele naționale pentru cele două fonduri sunt supuse unor cerințe similare;

| 50. | dorește ca orientarea mai hotărâtă către rezultate să ducă la o mai mare atenție acordată prestației, calității și eficacității în utilizarea fondurilor, mai curând decât la respectarea formală a normelor și volumului cheltuielii; |
| --- | --- |

50.

dorește ca orientarea mai hotărâtă către rezultate să ducă la o mai mare atenție acordată prestației, calității și eficacității în utilizarea fondurilor, mai curând decât la respectarea formală a normelor și volumului cheltuielii;

| 51. | estimează că recurgerea excesivă la acte delegate (circa 50 de citări în regulament) ale Comisiei ar putea duce la întârzieri în utilizarea fondurilor și, prin urmare, propune să se prevadă un regulament de implementare al Comisiei care să stabilească de la bun început toate regulile de punere în aplicare; |
| --- | --- |

51.

estimează că recurgerea excesivă la acte delegate (circa 50 de citări în regulament) ale Comisiei ar putea duce la întârzieri în utilizarea fondurilor și, prin urmare, propune să se prevadă un regulament de implementare al Comisiei care să stabilească de la bun început toate regulile de punere în aplicare;

Pentru o mai bună coordonare și proporționalitate a controalelor

| 52. | își exprimă îndoiala în ce privește desemnarea unei autorități de acreditare la nivel ministerial, care reprezintă un nivel suplimentar și inutil de control și al cărei rol ar fi acreditarea autorităților de management și a autorităților de certificare, pe baza unui control preliminar, reținând că acreditarea trebuie să privească mai mult sistemele decât autoritățile de management; |
| --- | --- |

52.

își exprimă îndoiala în ce privește desemnarea unei autorități de acreditare la nivel ministerial, care reprezintă un nivel suplimentar și inutil de control și al cărei rol ar fi acreditarea autorităților de management și a autorităților de certificare, pe baza unui control preliminar, reținând că acreditarea trebuie să privească mai mult sistemele decât autoritățile de management;

| 53. | reamintește riscul ca o aplicare incorectă a principiului proporționalității să ducă la un tratament inechitabil al statelor membre, având în vedere că sarcina administrativă de gestiune și control riscă să fie mult mai mare în cazul statelor care sunt cele mai mari beneficiare ale fondurilor structurale; în plus, faptul că nivelul controalelor se raportează la dimensiunea financiară a programelor ar putea descuraja opțiunea de a adopta programe multifond; |
| --- | --- |

53.

reamintește riscul ca o aplicare incorectă a principiului proporționalității să ducă la un tratament inechitabil al statelor membre, având în vedere că sarcina administrativă de gestiune și control riscă să fie mult mai mare în cazul statelor care sunt cele mai mari beneficiare ale fondurilor structurale; în plus, faptul că nivelul controalelor se raportează la dimensiunea financiară a programelor ar putea descuraja opțiunea de a adopta programe multifond;

| 54. | consideră că verificarea și închiderea anuală a conturilor propusă ar trebui să fie opțională, pentru a permite numai acelor autorități de management care o doresc să simplifice procedura de închidere la finalul perioadei și să reducă perioada de arhivare a documentelor contabile (articolele 67, 76, 77 și 131); |
| --- | --- |

54.

consideră că verificarea și închiderea anuală a conturilor propusă ar trebui să fie opțională, pentru a permite numai acelor autorități de management care o doresc să simplifice procedura de închidere la finalul perioadei și să reducă perioada de arhivare a documentelor contabile (articolele 67, 76, 77 și 131);

| 55. | ar dori să se evite înmulțirea controalelor din partea autorităților de audit naționale sau regionale, a Comisiei sau a Curții de Conturi efectuate acelorași operatori, propunând organizarea sistematică de misiuni de audit comune în teritoriu, pentru a se evita duplicarea eforturilor și a se promova un „diagnostic” comun [articolul 65 alineatul (2)]; |
| --- | --- |

55.

ar dori să se evite înmulțirea controalelor din partea autorităților de audit naționale sau regionale, a Comisiei sau a Curții de Conturi efectuate acelorași operatori, propunând organizarea sistematică de misiuni de audit comune în teritoriu, pentru a se evita duplicarea eforturilor și a se promova un „diagnostic” comun [articolul 65 alineatul (2)];

Către o inginerie financiară cu adevărat simplificată și orientată către spiritul întreprinzător

| 56. | consideră că este nevoie de precizări suplimentare în ceea ce privește folosirea instrumentelor financiare în raport cu contabilizarea lor în utilizarea fondurilor europene, cu supravegherea acestor instrumente și cu proprietatea asupra lor. Cu toate acestea, susține utilizarea de instrumente de inginerie financiară în scopul creșterii efectului de pârghie al fondurilor, cu condiția ca acestea să suplimenteze, nu să aducă atingere componentei de subvenție a politicii de coeziune, iar sprijinul să fie limitat la tipurile convenționale de instrumente financiare (participații la capital, împrumuturi, garanții), și nu la instrumente financiare opace, precum cele derivate sau instrumentele financiare structurate; |
| --- | --- |

56.

consideră că este nevoie de precizări suplimentare în ceea ce privește folosirea instrumentelor financiare în raport cu contabilizarea lor în utilizarea fondurilor europene, cu supravegherea acestor instrumente și cu proprietatea asupra lor. Cu toate acestea, susține utilizarea de instrumente de inginerie financiară în scopul creșterii efectului de pârghie al fondurilor, cu condiția ca acestea să suplimenteze, nu să aducă atingere componentei de subvenție a politicii de coeziune, iar sprijinul să fie limitat la tipurile convenționale de instrumente financiare (participații la capital, împrumuturi, garanții), și nu la instrumente financiare opace, precum cele derivate sau instrumentele financiare structurate;

| 57. | consideră excesiv de limitativă dispoziția prin care instrumentele financiare trebuie să fie utilizate în termen de doi ani de la punerea lor la dispoziție, în conformitate cu obiectivele programului și timp de cel puțin 10 ani de la închiderea programului; |
| --- | --- |

57.

consideră excesiv de limitativă dispoziția prin care instrumentele financiare trebuie să fie utilizate în termen de doi ani de la punerea lor la dispoziție, în conformitate cu obiectivele programului și timp de cel puțin 10 ani de la închiderea programului;

Un plan de acțiune comun: o noutate de experimentat

| 58. | își exprimă satisfacția în legătură cu propunerea Comisiei privind elaborarea de planuri de acțiune comune (Joint Action Plan), care să cuprindă ansambluri de proiecte realizate sub responsabilitatea beneficiarului în cadrul unui sau mai multor programe operative, în schimbul unei reduceri considerabile a normelor în materie de gestionare și control, regretând însă excluderea proiectelor de infrastructură; |
| --- | --- |

58.

își exprimă satisfacția în legătură cu propunerea Comisiei privind elaborarea de planuri de acțiune comune (Joint Action Plan), care să cuprindă ansambluri de proiecte realizate sub responsabilitatea beneficiarului în cadrul unui sau mai multor programe operative, în schimbul unei reduceri considerabile a normelor în materie de gestionare și control, regretând însă excluderea proiectelor de infrastructură;

| 59. | solicită ca planul de acțiune comun să fie decis împreună cu Comisia, statul membru și autoritățile locale și regionale asociate la program, avându-se în vedere inclusiv nivelul resurselor implicate (și solicită coborârea pragului la 5 milioane EUR); |
| --- | --- |

59.

solicită ca planul de acțiune comun să fie decis împreună cu Comisia, statul membru și autoritățile locale și regionale asociate la program, avându-se în vedere inclusiv nivelul resurselor implicate (și solicită coborârea pragului la 5 milioane EUR);

Intervenții generatoare de venituri: necesitatea unei mai mari flexibilități

| 60. | consideră că este preferabilă revenirea la normele în vigoare în perioada 2000-2006, care prevedeau aplicarea unei rate de intervenție specifică (redusă) și unică pentru proiectele generatoare de venituri; |
| --- | --- |

60.

consideră că este preferabilă revenirea la normele în vigoare în perioada 2000-2006, care prevedeau aplicarea unei rate de intervenție specifică (redusă) și unică pentru proiectele generatoare de venituri;

Aplicarea unor rate forfetare costurilor: o simplificare ce întârzie să apară

| 61. | întâmpină cu satisfacție propunerea Comisiei cu privire la diferitele forme de subvenții simplificate și încurajează autoritățile de management și beneficiarii să utilizeze în mai mare măsură bareme standard de costuri unitare, sume forfetare și o finanțare pe baza unei rate forfetare; |
| --- | --- |

61.

întâmpină cu satisfacție propunerea Comisiei cu privire la diferitele forme de subvenții simplificate și încurajează autoritățile de management și beneficiarii să utilizeze în mai mare măsură bareme standard de costuri unitare, sume forfetare și o finanțare pe baza unei rate forfetare;

| 62. | solicită Comisiei și statelor membre să adopte cât mai repede posibil o metodă de calcul justă, echitabilă și verificabilă, precum și metode și bareme de costuri unitare, pentru a permite operatorilor de proiect să recurgă la ele încă de la începutul programării, acordând atenția cuvenită experiențelor deja înregistrate în cursul actualei perioade de programare. |
| --- | --- |

62.

solicită Comisiei și statelor membre să adopte cât mai repede posibil o metodă de calcul justă, echitabilă și verificabilă, precum și metode și bareme de costuri unitare, pentru a permite operatorilor de proiect să recurgă la ele încă de la începutul programării, acordând atenția cuvenită experiențelor deja înregistrate în cursul actualei perioade de programare.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia ar trebui să adopte printr-un act delegat un cadru strategic comun, care să transpună obiectivele Uniunii în acțiuni-cheie pentru fondurile CSC, pentru a prevedea o direcție strategică mai clară pentru procesul de programare la nivelul statelor membre și al regiunilor. Cadrul strategic comun ar trebui să faciliteze coordonarea sectorială și teritorială a intervenției Uniunii în temeiul fondurilor CSC și coordonarea cu celelalte politici și instrumente relevante ale Uniunii. | Comisia p un cadru strategic comun, care să transpună obiectivele Uniunii în acțiuni-cheie pentru fondurile CSC, pentru a prevedea o direcție strategică mai clară pentru procesul de programare la nivelul statelor membre și al regiunilor. Cadrul strategic comun ar trebui să faciliteze coordonarea sectorială și teritorială a intervenției Uniunii în temeiul fondurilor CSC și coordonarea cu celelalte politici și instrumente relevante ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia ar trebui să adopte printr-un act delegat un cadru strategic comun, care să transpună obiectivele Uniunii în acțiuni-cheie pentru fondurile CSC, pentru a prevedea o direcție strategică mai clară pentru procesul de programare la nivelul statelor membre și al regiunilor. Cadrul strategic comun ar trebui să faciliteze coordonarea sectorială și teritorială a intervenției Uniunii în temeiul fondurilor CSC și coordonarea cu celelalte politici și instrumente relevante ale Uniunii.

Comisia p un cadru strategic comun, care să transpună obiectivele Uniunii în acțiuni-cheie pentru fondurile CSC, pentru a prevedea o direcție strategică mai clară pentru procesul de programare la nivelul statelor membre și al regiunilor. Cadrul strategic comun ar trebui să faciliteze coordonarea sectorială și teritorială a intervenției Uniunii în temeiul fondurilor CSC și coordonarea cu celelalte politici și instrumente relevante ale Uniunii.

Expunere de motive

Actele delegate permit legiuitorului să delege Comisiei competența de a adopta acte nelegislative cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ. În ceea ce privește cadrul strategic comun, acesta urmărește să furnizeze orientări și reguli comune tuturor fondurilor care fac obiectul unei gestionări partajate, motiv pentru care conține elemente esențiale care trebuie prezentate tuturor instituțiilor europene și care să poată fi modificate dacă este nevoie.

Amendamentul 2

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pe baza cadrului strategic comun adoptat de Comisie, fiecare stat membru ar trebui să pregătească, în cooperare cu partenerii săi și în dialog cu Comisia, un contract de parteneriat. Contractul de parteneriat ar trebui să traducă elementele prevăzute de cadrul strategic comun în contextul național și să prevadă angajamente ferme privind îndeplinirea obiectivelor Uniunii prin programarea fondurilor CSC. | Pe baza cadrului strategic comun adoptat de Comisie, fiecare stat membru ar trebui să pregătească, în cooperare cu partenerii săi și în dialog cu Comisia, un contract de parteneriat. Contractul de parteneriat ar trebui să traducă elementele prevăzute de cadrul strategic comun în contextul național și să prevadă angajamente îndeplinirea obiectivelor Uniunii prin programarea fondurilor CSC. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pe baza cadrului strategic comun adoptat de Comisie, fiecare stat membru ar trebui să pregătească, în cooperare cu partenerii săi și în dialog cu Comisia, un contract de parteneriat. Contractul de parteneriat ar trebui să traducă elementele prevăzute de cadrul strategic comun în contextul național și să prevadă angajamente ferme privind îndeplinirea obiectivelor Uniunii prin programarea fondurilor CSC.

Pe baza cadrului strategic comun adoptat de Comisie, fiecare stat membru ar trebui să pregătească, în cooperare cu partenerii săi și în dialog cu Comisia, un contract de parteneriat. Contractul de parteneriat ar trebui să traducă elementele prevăzute de cadrul strategic comun în contextul național și să prevadă angajamente îndeplinirea obiectivelor Uniunii prin programarea fondurilor CSC.

Expunere de motive

Se consideră că autoritățile sale locale și regionale, care finanțează și pun în aplicare politica de coeziune, trebuie să participe pe deplin la elaborarea, negocierea, implementarea și modificarea acesteia.

Amendamentul 3

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Ar trebui definit un cadru de performanță pentru fiecare program, pentru a monitoriza progresele către obiectivele și țintele stabilite pentru fiecare program în cursul perioadei de programare. Comisia ar trebui să realizeze o examinare a performanțelor, în cooperare cu statele membre, în 2017 și 2019. O rezervă de performanță ar trebui prevăzută și alocată în 2019 în cazurile în care obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță au fost atinse. Având în vedere diversitatea și caracterul lor plurinațional, nu ar trebui să existe nicio rezervă de performanță pentru programele de cooperare teritorială europeană. În cazurile în care neîndeplinirea obiectivelor de etapă sau a țintelor este semnificativă, Comisia ar trebui să poată suspenda plățile pentru program sau, la sfârșitul perioadei de programare, poate să aplice corecții financiare, pentru a se asigura că bugetul Uniunii nu este risipit sau folosit în mod ineficient. | Ar trebui definit un cadru de performanță pentru fiecare program, pentru a monitoriza progresele către obiectivele și țintele stabilite pentru fiecare program în cursul perioadei de programare. Comisia ar trebui să realizeze o examinare a performanțelor, în cooperare cu statele membre, în 2017 și 2019. O rezervă de ar trebui prevăzută . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Ar trebui definit un cadru de performanță pentru fiecare program, pentru a monitoriza progresele către obiectivele și țintele stabilite pentru fiecare program în cursul perioadei de programare. Comisia ar trebui să realizeze o examinare a performanțelor, în cooperare cu statele membre, în 2017 și 2019. O rezervă de performanță ar trebui prevăzută și alocată în 2019 în cazurile în care obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță au fost atinse. Având în vedere diversitatea și caracterul lor plurinațional, nu ar trebui să existe nicio rezervă de performanță pentru programele de cooperare teritorială europeană. În cazurile în care neîndeplinirea obiectivelor de etapă sau a țintelor este semnificativă, Comisia ar trebui să poată suspenda plățile pentru program sau, la sfârșitul perioadei de programare, poate să aplice corecții financiare, pentru a se asigura că bugetul Uniunii nu este risipit sau folosit în mod ineficient.

Ar trebui definit un cadru de performanță pentru fiecare program, pentru a monitoriza progresele către obiectivele și țintele stabilite pentru fiecare program în cursul perioadei de programare. Comisia ar trebui să realizeze o examinare a performanțelor, în cooperare cu statele membre, în 2017 și 2019. O rezervă de ar trebui prevăzută .

Expunere de motive

Amendamentul reflectă opoziția față de crearea unui cadru de performanță la nivel național, de teamă că un asemenea mecanism ar putea încuraja stabilirea de obiective deosebit de modeste și deci ușor realizabile, astfel încât să se poată beneficia de finanțare suplimentară, favorizând prin urmare proiecte puțin ambițioase și descurajând inovarea.

În schimb se susține crearea unei rezerve de flexibilitate, constitută din resurse provenite din dezangajarea automată, pentru finanțarea unor inițiative experimentale în domeniul creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, sau pentru intervenții în caz de criză.

Amendamentul 4

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Consolidarea legăturii dintre politica de coeziune și guvernanța economică a Uniunii va garanta că eficacitatea cheltuielilor în temeiul fondurilor CSC este susținută de politici economice solide și că fondurile CSC pot, dacă este necesar, să fie redirecționate pentru abordarea problemelor economice cu care se confruntă o țară. Acest proces trebuie să fie progresiv, începând cu modificările contractului de parteneriat și ale programelor în sprijinul recomandărilor Consiliului privind abordarea dezechilibrelor macroeconomice și a dificultăților sociale și economice. În cazul în care, în ciuda utilizării sporite a fondurilor CSC, un stat membru nu reușește să ia măsuri eficace în contextul procesului de guvernanță economică, Comisia ar trebui să aibă dreptul de a suspenda parțial sau total plățile și angajamentele. Deciziile privind suspendarea ar trebui să fie proporționale și eficace, ținând cont de impactul programelor individuale în ceea ce privește abordarea situației economice și sociale din statul membru relevant și de modificările precedente ale contractului de parteneriat. Atunci când ia decizii privind suspendarea, Comisia ar trebui să respecte, de asemenea, egalitatea de tratament între statele membre, ținând cont în special de impactul suspendării asupra economiei statului membru în cauză. Suspendările ar trebui încetate și fondurile ar trebui puse din nou la dispoziția statului membru în cauză de îndată ce acesta ia măsurile necesare. | Consolidarea legăturii dintre politica de coeziune și guvernanța economică a Uniunii va garanta că eficacitatea cheltuielilor în temeiul fondurilor CSC este susținută de politici economice solide și că fondurile CSC pot, dacă este necesar, să fie redirecționate pentru abordarea problemelor economice cu care se confruntă o țară. Acest proces trebuie să fie progresiv, începând cu modificările contractului de parteneriat și ale programelor în sprijinul recomandărilor Consiliului privind abordarea dezechilibrelor macroeconomice și a dificultăților sociale și economice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Consolidarea legăturii dintre politica de coeziune și guvernanța economică a Uniunii va garanta că eficacitatea cheltuielilor în temeiul fondurilor CSC este susținută de politici economice solide și că fondurile CSC pot, dacă este necesar, să fie redirecționate pentru abordarea problemelor economice cu care se confruntă o țară. Acest proces trebuie să fie progresiv, începând cu modificările contractului de parteneriat și ale programelor în sprijinul recomandărilor Consiliului privind abordarea dezechilibrelor macroeconomice și a dificultăților sociale și economice. În cazul în care, în ciuda utilizării sporite a fondurilor CSC, un stat membru nu reușește să ia măsuri eficace în contextul procesului de guvernanță economică, Comisia ar trebui să aibă dreptul de a suspenda parțial sau total plățile și angajamentele. Deciziile privind suspendarea ar trebui să fie proporționale și eficace, ținând cont de impactul programelor individuale în ceea ce privește abordarea situației economice și sociale din statul membru relevant și de modificările precedente ale contractului de parteneriat. Atunci când ia decizii privind suspendarea, Comisia ar trebui să respecte, de asemenea, egalitatea de tratament între statele membre, ținând cont în special de impactul suspendării asupra economiei statului membru în cauză. Suspendările ar trebui încetate și fondurile ar trebui puse din nou la dispoziția statului membru în cauză de îndată ce acesta ia măsurile necesare.

Consolidarea legăturii dintre politica de coeziune și guvernanța economică a Uniunii va garanta că eficacitatea cheltuielilor în temeiul fondurilor CSC este susținută de politici economice solide și că fondurile CSC pot, dacă este necesar, să fie redirecționate pentru abordarea problemelor economice cu care se confruntă o țară. Acest proces trebuie să fie progresiv, începând cu modificările contractului de parteneriat și ale programelor în sprijinul recomandărilor Consiliului privind abordarea dezechilibrelor macroeconomice și a dificultăților sociale și economice.

Expunere de motive

Comitetul Regiunilor se opune hotărât prevederilor în materie de condiționalitate macroeconomică. Într-adevăr, aplicarea de sancțiuni sau de stimulente financiare în legătură cu Pactul de stabilitate și de creștere, în vederea asigurării respectării condițiilor macroeconomice, riscă să penalizeze dur autoritățile locale și regionale, care nu sunt însă responsabile de nerespectarea de către statele membre a obligațiilor în materie.

Amendamentul 5

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Este necesară alinierea modalităților de monitorizare și raportare pentru fondurile CSC pentru a simplifica modalitățile de gestiune la toate nivelurile. Este important să se asigure cerințe de raportare proporționale, dar și disponibilitatea unor informații cuprinzătoare privind progresele înregistrate în punctele-cheie de reexaminare. Prin urmare, este necesar ca cerințele privind raportarea să reflecte necesitățile în materie de informații din anumiți ani și să fie aliniate cu programarea examinării performanțelor. | Este necesară alinierea modalităților de monitorizare și raportare pentru fondurile CSC pentru a simplifica modalitățile de gestiune la toate nivelurile. Este important să se asigure cerințe de raportare proporționale, dar și disponibilitatea unor informații cuprinzătoare privind progresele înregistrate în punctele-cheie de reexaminare. Prin urmare, este necesar ca cerințele privind raportarea să reflecte necesitățile în materie de informații din anumiți ani . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Este necesară alinierea modalităților de monitorizare și raportare pentru fondurile CSC pentru a simplifica modalitățile de gestiune la toate nivelurile. Este important să se asigure cerințe de raportare proporționale, dar și disponibilitatea unor informații cuprinzătoare privind progresele înregistrate în punctele-cheie de reexaminare. Prin urmare, este necesar ca cerințele privind raportarea să reflecte necesitățile în materie de informații din anumiți ani și să fie aliniate cu programarea examinării performanțelor.

Este necesară alinierea modalităților de monitorizare și raportare pentru fondurile CSC pentru a simplifica modalitățile de gestiune la toate nivelurile. Este important să se asigure cerințe de raportare proporționale, dar și disponibilitatea unor informații cuprinzătoare privind progresele înregistrate în punctele-cheie de reexaminare. Prin urmare, este necesar ca cerințele privind raportarea să reflecte necesitățile în materie de informații din anumiți ani .

Expunere de motive

În ceea ce privește cadrul de examinare a rezultatelor, se consideră că acesta ar trebui să prevadă un mecanism de pilotaj și de control al obiectivelor urmărite de-a lungul întregii perioade de programare.

Amendamentul 6

Considerentul 43

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În conformitate cu principiile gestionării partajate, aplicarea și controlul operațiunilor din cadrul programelor ar trebui să revină în principal statelor membre, prin sistemele lor de gestiune și control. Pentru a consolida eficiența controlului asupra selecției și realizării operațiunilor și a funcționării sistemului de gestiune și control, ar trebui specificate funcțiile autorității de management. | În conformitate cu principiile gestionării partajate, aplicarea și controlul operațiunilor din cadrul programelor ar trebui să revină în principal statelor membre , prin sistemele lor de gestiune și control. Pentru a consolida eficiența controlului asupra selecției și realizării operațiunilor și a funcționării sistemului de gestiune și control, ar trebui specificate funcțiile autorității de management. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În conformitate cu principiile gestionării partajate, aplicarea și controlul operațiunilor din cadrul programelor ar trebui să revină în principal statelor membre, prin sistemele lor de gestiune și control. Pentru a consolida eficiența controlului asupra selecției și realizării operațiunilor și a funcționării sistemului de gestiune și control, ar trebui specificate funcțiile autorității de management.

În conformitate cu principiile gestionării partajate, aplicarea și controlul operațiunilor din cadrul programelor ar trebui să revină în principal statelor membre , prin sistemele lor de gestiune și control. Pentru a consolida eficiența controlului asupra selecției și realizării operațiunilor și a funcționării sistemului de gestiune și control, ar trebui specificate funcțiile autorității de management.

Expunere de motive

Fondurile cadrului strategic comun se înscriu în contextul politicii regionale, drept care orice referință la autoritățile aflate sub incidența regulamentului privind aplicarea fondurilor nu trebuie să-i piardă din vedere pe principalii actori în domeniu, și anume autoritățile regionale și locale.

Amendamentul 7

Considerentul 44

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a oferi o asigurare corespunzătoare ex ante cu privire la configurarea și elaborarea principalelor sisteme de gestiune și control, statele membre ar trebui să desemneze un organism de acreditare responsabil pentru acreditarea și retragerea acreditării organismelor de gestiune și control. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a oferi o asigurare corespunzătoare ex ante cu privire la configurarea și elaborarea principalelor sisteme de gestiune și control, statele membre ar trebui să desemneze un organism de acreditare responsabil pentru acreditarea și retragerea acreditării organismelor de gestiune și control.

Expunere de motive

Se urmărește evitarea multiplicării organismelor și entităților care ar complica și mai mult sistemul de gestiune și control.

Amendamentul 8

Nou considerent după considerentul 55

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Până acum nu a fost pusă în aplicare intenția de a stabili dispoziții comune pentru diferitele fonduri în ceea ce privește adoptarea unor măsuri tranzitorii și implicarea aferentă a UE (rate de cofinanțare). În timp ce în cazul FEDER și FSE asemenea măsuri tranzitorii sunt introduse (inclusiv o plasă de siguranță), acestea lipsesc pentru FEADR. Aceasta duce la condiții de finanțare foarte diferite pentru implementarea fondurilor. Acest lucru contravine armonizării dorite. Prin urmare, este necesar ca aceste măsuri tranzitorii să fie aplicate și în cazul FEADR.

Amendamentul 9

Considerentul 58

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a consolida orientarea către rezultate și către atingerea obiectivelor și țintelor Europa 2020, un procent de cinci la sută din resursele alocate obiectivului „investiții pentru creștere și locuri de muncă” ar trebui păstrat sub forma unei rezerve de performanță pentru fiecare fond și fiecare categorie de regiune din fiecare stat membru. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a consolida orientarea către rezultate și către atingerea obiectivelor și țintelor Europa 2020, un procent de cinci la sută din resursele alocate obiectivului „investiții pentru creștere și locuri de muncă” ar trebui păstrat sub forma unei rezerve de performanță pentru fiecare fond și fiecare categorie de regiune din fiecare stat membru.

Expunere de motive

Amendamentul reflectă opoziția față de crearea unui cadru de performanță la nivel național, de teamă că un asemenea mecanism ar putea încuraja stabilirea de obiective deosebit de modeste și deci ușor realizabile, astfel încât să se poată beneficia de finanțare suplimentară, favorizând prin urmare proiecte puțin ambițioase și descurajând inovarea.

În schimb se susține crearea unei rezerve de flexibilitate, constitută din resurse provenite din dezangajarea automată, pentru finanțarea unor inițiative experimentale în domeniul creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, sau pentru intervenții în caz de criză, în asociere cu Fondul de ajustare la globalizare și cu Fondul de solidaritate al Uniunii Europene.

Amendamentul 10

Considerentul 84

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Procesul de verificare și închidere anuală a conturilor ar trebui însoțit de o închidere anuală a operațiunilor finalizate (pentru FEDER și FC) sau a cheltuielilor încheiate (pentru FSE). Pentru a reduce costurile asociate cu închiderea finală a programelor operaționale, pentru a reduce sarcina administrativă pentru beneficiari și pentru a asigura securitatea juridică, închiderea anuală ar trebui să fie obligatorie, limitându-se prin urmare perioada în care este necesară păstrarea documentelor justificative și în care operațiunile pot fi auditate și se pot impune corecții financiare. | Procesul de verificare și închidere anuală a conturilor însoțit de o închidere anuală a operațiunilor finalizate (pentru FEDER și FC) sau a cheltuielilor încheiate (pentru FSE). Pentru a reduce costurile asociate cu închiderea finală a programelor operaționale, pentru a reduce sarcina administrativă pentru beneficiari și pentru a asigura securitatea juridică, închiderea anuală , limitându-se prin urmare perioada în care este necesară păstrarea documentelor justificative și în care operațiunile pot fi auditate și se pot impune corecții financiare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Procesul de verificare și închidere anuală a conturilor ar trebui însoțit de o închidere anuală a operațiunilor finalizate (pentru FEDER și FC) sau a cheltuielilor încheiate (pentru FSE). Pentru a reduce costurile asociate cu închiderea finală a programelor operaționale, pentru a reduce sarcina administrativă pentru beneficiari și pentru a asigura securitatea juridică, închiderea anuală ar trebui să fie obligatorie, limitându-se prin urmare perioada în care este necesară păstrarea documentelor justificative și în care operațiunile pot fi auditate și se pot impune corecții financiare.

Procesul de verificare și închidere anuală a conturilor însoțit de o închidere anuală a operațiunilor finalizate (pentru FEDER și FC) sau a cheltuielilor încheiate (pentru FSE). Pentru a reduce costurile asociate cu închiderea finală a programelor operaționale, pentru a reduce sarcina administrativă pentru beneficiari și pentru a asigura securitatea juridică, închiderea anuală , limitându-se prin urmare perioada în care este necesară păstrarea documentelor justificative și în care operațiunile pot fi auditate și se pot impune corecții financiare.

Expunere de motive

Se consideră că procedura de verificare și închidere anuală a conturilor introduce de fapt o închidere anuală care va spori sarcina administrativă, va impune corecții financiare obligatorii în cazul neregulilor identificate de Comisia Europeană și/sau de Curtea de Conturi Europeană și va reduce flexibilitatea pe care o prezintă posibilitatea de a declara și de a înlocui „suprarezervarea” cheltuielilor, existentă în prezent pentru perioada 2007-2013.

Amendamentul 11

Considerentul 87

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Frecvența auditurilor operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul contribuției Uniunii din fonduri. În special, numărul auditurilor efectuate ar trebui să fie redus în cazul în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu depășește 100 000 EUR. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă efectuarea de audituri oricând există indicii privind o neregulă sau o fraudă sau, în urma închiderii unei operațiuni finalizate, în cadrul unui eșantion de audit. Pentru ca nivelul auditării de către Comisie să fie proporțional cu riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul cărora nu există deficiențe semnificative sau dacă autoritatea de audit este fiabilă. | Frecvența auditurilor operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul contribuției Uniunii din fonduri. În special, ar trebui în cazul în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu depășește 000 EUR. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă efectuarea de audituri oricând există indicii privind o neregulă sau o fraudă sau, în urma închiderii unei operațiuni finalizate, în cadrul unui eșantion de audit. Pentru ca nivelul auditării de către Comisie să fie proporțional cu riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul cărora nu există deficiențe semnificative sau dacă autoritatea de audit este fiabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Frecvența auditurilor operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul contribuției Uniunii din fonduri. În special, numărul auditurilor efectuate ar trebui să fie redus în cazul în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu depășește 100 000 EUR. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă efectuarea de audituri oricând există indicii privind o neregulă sau o fraudă sau, în urma închiderii unei operațiuni finalizate, în cadrul unui eșantion de audit. Pentru ca nivelul auditării de către Comisie să fie proporțional cu riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul cărora nu există deficiențe semnificative sau dacă autoritatea de audit este fiabilă.

Frecvența auditurilor operațiunilor ar trebui să fie proporțională cu nivelul contribuției Uniunii din fonduri. În special, ar trebui în cazul în care totalul cheltuielilor eligibile pentru o operațiune nu depășește 000 EUR. Cu toate acestea, ar trebui să fie posibilă efectuarea de audituri oricând există indicii privind o neregulă sau o fraudă sau, în urma închiderii unei operațiuni finalizate, în cadrul unui eșantion de audit. Pentru ca nivelul auditării de către Comisie să fie proporțional cu riscul, Comisia ar trebui să-și poată reduce activitatea de audit în ceea ce privește programele operaționale în cazul cărora nu există deficiențe semnificative sau dacă autoritatea de audit este fiabilă.

Expunere de motive

În vederea asigurării unei proporționalități reale în ceea ce privește controlul programelor operaționale, Comitetul propune ca în cazul operațiunilor pentru care totalul cheltuielilor eligibile nu depășește 250 000 EUR să nu fie efectuat decât un audit.

Amendamentul 12

Considerentul 88

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru a suplimenta sau a modifica anumite elemente neesențiale din prezentul regulament, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește un cod de conduită privind obiectivele și criteriile pentru a sprijini punerea în aplicare a parteneriatului, adoptarea unui cadru strategic comun, norme suplimentare privind alocarea rezervei de creștere și competitivitate, definirea suprafeței și populației care fac obiectul strategiilor de dezvoltare locală, norme detaliate privind instrumentele financiare (evaluare ex ante, eligibilitatea cheltuielilor, tipuri de activități care nu sunt sprijinite, combinarea sprijinului, transferul și gestionarea activelor, cererile de plată și capitalizarea tranșelor anuale), definiția ratei forfetare pentru operațiunile generatoare de venituri, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește procedura de notificare a neregulilor și de recuperare a sumelor plătite în mod necuvenit, modelul de declarație de asigurare de gestiune privind funcționarea sistemului de gestiune și control, condițiile auditurilor naționale, criteriile de acreditare pentru autoritățile de management și autoritățile de certificare, identificarea suporturilor de date comun acceptate, nivelul corecției financiare care trebuie aplicată, modificarea anexelor și măsurile specifice necesare pentru facilitarea tranziției de la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006. În plus, Comisia ar trebui autorizată să modifice anexele I și IV pentru a răspunde viitoarelor nevoi de adaptare. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. | Pentru a suplimenta sau a modifica anumite elemente neesențiale din prezentul regulament, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește un cod de conduită privind obiectivele și criteriile pentru a sprijini punerea în aplicare a parteneriatului, norme detaliate privind instrumentele financiare (evaluare ex ante, eligibilitatea cheltuielilor, tipuri de activități care nu sunt sprijinite, combinarea sprijinului, transferul și gestionarea activelor, cererile de plată și capitalizarea tranșelor anuale), definiția ratei forfetare pentru operațiunile generatoare de venituri, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește procedura de notificare a neregulilor și de recuperare a sumelor plătite în mod necuvenit, modelul de declarație de asigurare de gestiune privind funcționarea sistemului de gestiune și control, condițiile auditurilor naționale, criteriile de acreditare pentru autoritățile de management și autoritățile de certificare, identificarea suporturilor de date comun acceptate, nivelul corecției financiare care trebuie aplicată, modificarea anexelor și măsurile specifice necesare pentru facilitarea tranziției de la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006. În plus, Comisia ar trebui autorizată să modifice anexele I și IV pentru a răspunde viitoarelor nevoi de adaptare. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru a suplimenta sau a modifica anumite elemente neesențiale din prezentul regulament, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește un cod de conduită privind obiectivele și criteriile pentru a sprijini punerea în aplicare a parteneriatului, adoptarea unui cadru strategic comun, norme suplimentare privind alocarea rezervei de creștere și competitivitate, definirea suprafeței și populației care fac obiectul strategiilor de dezvoltare locală, norme detaliate privind instrumentele financiare (evaluare ex ante, eligibilitatea cheltuielilor, tipuri de activități care nu sunt sprijinite, combinarea sprijinului, transferul și gestionarea activelor, cererile de plată și capitalizarea tranșelor anuale), definiția ratei forfetare pentru operațiunile generatoare de venituri, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește procedura de notificare a neregulilor și de recuperare a sumelor plătite în mod necuvenit, modelul de declarație de asigurare de gestiune privind funcționarea sistemului de gestiune și control, condițiile auditurilor naționale, criteriile de acreditare pentru autoritățile de management și autoritățile de certificare, identificarea suporturilor de date comun acceptate, nivelul corecției financiare care trebuie aplicată, modificarea anexelor și măsurile specifice necesare pentru facilitarea tranziției de la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006. În plus, Comisia ar trebui autorizată să modifice anexele I și IV pentru a răspunde viitoarelor nevoi de adaptare. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

Pentru a suplimenta sau a modifica anumite elemente neesențiale din prezentul regulament, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește un cod de conduită privind obiectivele și criteriile pentru a sprijini punerea în aplicare a parteneriatului, norme detaliate privind instrumentele financiare (evaluare ex ante, eligibilitatea cheltuielilor, tipuri de activități care nu sunt sprijinite, combinarea sprijinului, transferul și gestionarea activelor, cererile de plată și capitalizarea tranșelor anuale), definiția ratei forfetare pentru operațiunile generatoare de venituri, responsabilitățile statelor membre în ceea ce privește procedura de notificare a neregulilor și de recuperare a sumelor plătite în mod necuvenit, modelul de declarație de asigurare de gestiune privind funcționarea sistemului de gestiune și control, condițiile auditurilor naționale, criteriile de acreditare pentru autoritățile de management și autoritățile de certificare, identificarea suporturilor de date comun acceptate, nivelul corecției financiare care trebuie aplicată, modificarea anexelor și măsurile specifice necesare pentru facilitarea tranziției de la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006. În plus, Comisia ar trebui autorizată să modifice anexele I și IV pentru a răspunde viitoarelor nevoi de adaptare. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

Expunere de motive

Prin actele delegate, legiuitorul deleagă Comisiei Europene competența de a adopta acte nelegislative care completează sau modifică anumite elemente ale actului legislativ. Propunerea de eliminare a unei părți din considerent este în concordanță cu pozițiile din aviz referitoare în special la articolul 12 (adoptare și reexaminare), articolul 18 (rezerva de performanță) și articolul 29 (strategiile de dezvoltare locală).

Amendamentul 13

Considerentul 90

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în ceea ce privește fondurile CSC, decizii de aprobare a contractelor de parteneriat, decizii de alocare a rezervei de performanță și decizii de suspendare a plăților legate de politicile economice ale statelor membre; iar în ceea ce privește fondurile, decizii de adoptare a programelor operaționale, decizii de aprobare a unor proiecte majore, decizii de suspendare a plăților și decizii privind corecțiile financiare. | Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în ceea ce privește fondurile CSC, decizii de aprobare a contractelor de parteneriat, decizii de adoptare a programelor operaționale, decizii de aprobare a unor proiecte majore, decizii de suspendare a plăților și decizii privind corecțiile financiare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în ceea ce privește fondurile CSC, decizii de aprobare a contractelor de parteneriat, decizii de alocare a rezervei de performanță și decizii de suspendare a plăților legate de politicile economice ale statelor membre; iar în ceea ce privește fondurile, decizii de adoptare a programelor operaționale, decizii de aprobare a unor proiecte majore, decizii de suspendare a plăților și decizii privind corecțiile financiare.

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, în ceea ce privește fondurile CSC, decizii de aprobare a contractelor de parteneriat, decizii de adoptare a programelor operaționale, decizii de aprobare a unor proiecte majore, decizii de suspendare a plăților și decizii privind corecțiile financiare.

Expunere de motive

Amendamentul reflectă opoziția față de crearea unui cadru de performanță la nivel național, de teamă că un asemenea mecanism ar putea încuraja stabilirea de obiective deosebit de modeste și deci ușor realizabile, astfel încât să se poată beneficia de finanțare suplimentară, favorizând prin urmare proiecte puțin ambițioase și descurajând inovarea.

Amendamentul 14

Articolul 5 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Parteneriat și guvernanță pe mai multe niveluri
  1.   Pentru contractul de parteneriat și, respectiv, fiecare program, un stat membru încheie un parteneriat cu următorii parteneri:






  a) | autorități regionale, locale, urbane și alte autorități publice competente; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Parteneriat și guvernanță pe mai multe niveluri

1.   Pentru contractul de parteneriat și, respectiv, fiecare program, un stat membru încheie un parteneriat cu următorii parteneri:

a)

autorități regionale, locale, urbane și alte autorități publice competente;

| b) | parteneri economici și sociali; și |
| --- | --- |

b)

parteneri economici și sociali; și

| c) | organisme care reprezintă societatea civilă, inclusiv parteneri în domeniul protecției mediului, organizații neguvernamentale și organisme însărcinate cu promovarea egalității și nediscriminării. |
| --- | --- |

c)

organisme care reprezintă societatea civilă, inclusiv parteneri în domeniul protecției mediului, organizații neguvernamentale și organisme însărcinate cu promovarea egalității și nediscriminării.

Parteneriat și guvernanță pe mai multe niveluri

1.   Pentru contractul de parteneriat și, respectiv, fiecare program, stat membr încheie un parteneriat cu următorii parteneri:

| a) | alte autorități publice competente; |
| --- | --- |

a)

alte autorități publice competente;

| b) | parteneri economici și sociali; și |
| --- | --- |

b)

parteneri economici și sociali; și

| c) | organisme care reprezintă societatea civilă, inclusiv parteneri în domeniul protecției mediului, organizații neguvernamentale și organisme însărcinate cu promovarea egalității și nediscriminării. |
| --- | --- |

c)

organisme care reprezintă societatea civilă, inclusiv parteneri în domeniul protecției mediului, organizații neguvernamentale și organisme însărcinate cu promovarea egalității și nediscriminării.

Expunere de motive

Amendamentul urmărește să reafirme că, în conformitate cu principiul guvernării pe mai multe niveluri, autoritățile locale și regionale din fiecare stat membru sunt pe deplin implicate în elaborarea, negocierea și implementarea diverselor documente strategice, adică a cadrului strategic comun, a contractului de parteneriat și a programelor operaționale, considerându-se nedrept ca, în ceea ce privește partenariatul, respectivele autorități să fie asimilate partenerilor economico-sociali, de vreme ce ele, în calitate de reprezentanți ai interesului general al cetățenilor și teritoriilor pe care le administrează, participă la gestionarea și finanțarea în comun a fondurilor structurale.

Amendamentul 15

Articolul 9 alineatele (6) și (11)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Obiective tematice
  [...]






  (6) | protecția mediului și promovarea utilizării eficiente a resurselor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Obiective tematice

[...]

(6)

protecția mediului și promovarea utilizării eficiente a resurselor;

[...]

| (11) | consolidarea capacității instituționale și o administrație publică eficientă. |
| --- | --- |

(11)

consolidarea capacității instituționale și o administrație publică eficientă.

Obiective tematice

[...]

| (6) | protecția mediului și promovarea utilizării eficiente a resurselor; |
| --- | --- |

(6)

protecția mediului și promovarea utilizării eficiente a resurselor;

[...]

| (11) | consolidarea capacității instituționale și o administrație publică eficientă. |
| --- | --- |

(11)

consolidarea capacității instituționale și o administrație publică eficientă.

Expunere de motive

Privind alineatul (6)

Includerea protecției patrimoniului cultural printre obiectivele tematice ale fondurilor cadrului strategic comun prezintă o importanță capitală. În plus, această propunere este în concordanță cu prevederile articolului 5 alineatul (6) litera (c) din propunerea de regulament privind Fondul european de dezvoltare regională.

Privind alineatul (11)

Asistența tehnică ar urma și să faciliteze intervențiile strategice de jos în sus. Agenda teritorială 2020, aprobată de statele membre în 2011, oferă recomandări foarte utile în privința dezvoltării teritoriale în UE.

Amendamentul 16

Articolul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cadrul strategic comun stabilește:






  a) | pentru fiecare obiectiv tematic, acțiunile-cheie care urmează să fie sprijinite de fiecare fond CSC; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cadrul strategic comun stabilește:

a)

pentru fiecare obiectiv tematic, acțiunile-cheie care urmează să fie sprijinite de fiecare fond CSC;

| b) | principalele provocări la nivel teritorial pentru zonele urbane, rurale, de coastă și de pescuit, precum și pentru zonele cu caracteristicile teritoriale specifice menționate la articolele 174 și 349 din tratat, care urmează a fi abordate prin intermediul fondurilor CSC; |
| --- | --- |

b)

principalele provocări la nivel teritorial pentru zonele urbane, rurale, de coastă și de pescuit, precum și pentru zonele cu caracteristicile teritoriale specifice menționate la articolele 174 și 349 din tratat, care urmează a fi abordate prin intermediul fondurilor CSC;

| c) | principiile orizontale și obiectivele de politică pentru punerea în aplicare a fondurilor CSC; |
| --- | --- |

c)

principiile orizontale și obiectivele de politică pentru punerea în aplicare a fondurilor CSC;

| d) | domeniile prioritare pentru activitățile de cooperare ale fiecărui fond CSC, după caz, având în vedere strategiile macroregionale și strategiile privind bazinele maritime; |
| --- | --- |

d)

domeniile prioritare pentru activitățile de cooperare ale fiecărui fond CSC, după caz, având în vedere strategiile macroregionale și strategiile privind bazinele maritime;

| e) | mecanisme de coordonare între fondurile CSC, precum și cu alte politici și instrumente relevante ale Uniunii, inclusiv instrumentele externe pentru cooperare; |
| --- | --- |

e)

mecanisme de coordonare între fondurile CSC, precum și cu alte politici și instrumente relevante ale Uniunii, inclusiv instrumentele externe pentru cooperare;

| f) | mecanisme de asigurare a coerenței și consecvenței programării fondurilor CSC cu recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și cu recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat. |
| --- | --- |

f)

mecanisme de asigurare a coerenței și consecvenței programării fondurilor CSC cu recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și cu recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat.

Cadrul strategic comun stabilește:

| a) | pentru fiecare obiectiv tematic, acțiunile-cheie care urmează să fie sprijinite de fiecare fond CSC; |
| --- | --- |

a)

pentru fiecare obiectiv tematic, acțiunile-cheie care urmează să fie sprijinite de fiecare fond CSC;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | principiile orizontale și obiectivele de politică pentru punerea în aplicare a fondurilor CSC; |
| --- | --- |

principiile orizontale și obiectivele de politică pentru punerea în aplicare a fondurilor CSC;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | mecanisme de coordonare între fondurile CSC, precum și cu alte politici și instrumente relevante ale Uniunii, inclusiv instrumentele externe pentru cooperare; |
| --- | --- |

mecanisme de coordonare între fondurile CSC, precum și cu alte politici și instrumente relevante ale Uniunii, inclusiv instrumentele externe pentru cooperare;

| ) | mecanisme de asigurare a coerenței și consecvenței programării fondurilor CSC cu recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și cu recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat. |
| --- | --- |

)

mecanisme de asigurare a coerenței și consecvenței programării fondurilor CSC cu recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și cu recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat.

Expunere de motive

Se consideră că acțiunile-cheie propuse de Comisie în cadrul CSC reprezintă o nouă formă de concentrare. De asemenea, se consideră că caracteristicile teritoriale trebuie tratate în cadrul programelor operaționale. Același lucru este valabil pentru eventualele interacțiuni dintre strategiile regionale incluse în programme și strategiile macroregionale, acolo unde acestea există.

Amendamentul 17

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în conformitate cu articolul 142 din cadrul strategic comun în termen de 3 luni de la adoptarea prezentului regulament.
  Dacă intervin modificări majore ale strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Comisia reexaminează și, după caz, adoptă, printr-un act delegat în conformitate cu articolul 142, un cadru strategic comun revizuit.
  În termen de 6 luni de la adoptarea unui cadru strategic comun revizuit, statele membre propun, după caz, modificări ale contractului lor de parteneriat și ale programelor lor, pentru a asigura consecvența acestora cu cadrul strategic comun revizuit. | Comisia cadru strategic comun .
  Dacă intervin modificări majore ale strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Comisia reexaminează și, după caz, adoptă, printr-un act delegat în conformitate cu articolul 142, un cadru strategic comun revizuit.
  În termen de 6 luni de la adoptarea unui cadru strategic comun revizuit, statele membre propun, după caz, modificări ale contractului lor de parteneriat și ale programelor lor, pentru a asigura consecvența acestora cu cadrul strategic comun revizuit. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia este împuternicită să adopte un act delegat în conformitate cu articolul 142 din cadrul strategic comun în termen de 3 luni de la adoptarea prezentului regulament.

Dacă intervin modificări majore ale strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Comisia reexaminează și, după caz, adoptă, printr-un act delegat în conformitate cu articolul 142, un cadru strategic comun revizuit.

În termen de 6 luni de la adoptarea unui cadru strategic comun revizuit, statele membre propun, după caz, modificări ale contractului lor de parteneriat și ale programelor lor, pentru a asigura consecvența acestora cu cadrul strategic comun revizuit.

Comisia cadru strategic comun .

Dacă intervin modificări majore ale strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, Comisia reexaminează și, după caz, adoptă, printr-un act delegat în conformitate cu articolul 142, un cadru strategic comun revizuit.

În termen de 6 luni de la adoptarea unui cadru strategic comun revizuit, statele membre propun, după caz, modificări ale contractului lor de parteneriat și ale programelor lor, pentru a asigura consecvența acestora cu cadrul strategic comun revizuit.

Expunere de motive

Actele delegate permit legiuitorului să delege Comisiei competența de a adopta acte nelegislative cu domeniu de aplicare general, care completează sau modifică anumite elemente neesențiale ale actului legislativ. În ceea ce privește cadrul strategic comun, acesta urmărește să furnizeze orientări și reguli comune tuturor fondurilor care fac obiectul unei gestionări partajate, motiv pentru care conține elemente esențiale care trebuie prezentate tuturor instituțiilor europene și care să poată fi modificate dacă este nevoie.

Amendamentul 18

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pregătirea contractului de parteneriat
  1.   Fiecare stat membru pregătește un contract de parteneriat pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
  2.   Contractul de parteneriat este elaborat de statele membre în cooperare cu partenerii menționați la articolul 5. Contractul de parteneriat este elaborat în dialog cu Comisia.
  3.   Contractul de parteneriat acoperă toate contribuțiile fondurilor CSC în statul membru în cauză.
  4.   Fiecare stat membru transmite contractul său de parteneriat Comisiei în termen de trei luni de la data adoptării cadrului strategic comun. | Pregătirea contractului de parteneriat
  1.   Fiecare stat membru pregătește un contract de parteneriat pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
     
     Contractul de parteneriat este elaborat de statele membre în cooperare cu partenerii menționați la articolul 5. Contractul de parteneriat este elaborat în dialog cu Comisia.
     Contractul de parteneriat acoperă toate contribuțiile fondurilor CSC în statul membru în cauză.
  .   Fiecare stat membru transmite contractul său de parteneriat Comisiei în termen de luni de la data adoptării cadrului strategic comun. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pregătirea contractului de parteneriat

1.   Fiecare stat membru pregătește un contract de parteneriat pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.

2.   Contractul de parteneriat este elaborat de statele membre în cooperare cu partenerii menționați la articolul 5. Contractul de parteneriat este elaborat în dialog cu Comisia.

3.   Contractul de parteneriat acoperă toate contribuțiile fondurilor CSC în statul membru în cauză.

4.   Fiecare stat membru transmite contractul său de parteneriat Comisiei în termen de trei luni de la data adoptării cadrului strategic comun.

Pregătirea contractului de parteneriat

1.   Fiecare stat membru pregătește un contract de parteneriat pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.

Contractul de parteneriat este elaborat de statele membre în cooperare cu partenerii menționați la articolul 5. Contractul de parteneriat este elaborat în dialog cu Comisia.

Contractul de parteneriat acoperă toate contribuțiile fondurilor CSC în statul membru în cauză.

.   Fiecare stat membru transmite contractul său de parteneriat Comisiei în termen de luni de la data adoptării cadrului strategic comun.

Expunere de motive

Se consideră că autoritățile sale locale și regionale, care finanțează și pun în aplicare politica de coeziune, trebuie să participe pe deplin la elaborarea, negocierea, implementarea și modificarea acesteia. Având în vedere cantitatea și gradul de precizie al informațiilor solicitate, faptul că programele trebuie prezentate în același timp cu contractul [după cum se prevede la articolul 23 alineatul (3)] și necesitatea asigurării unei activități eficiente de parteneriat, se consideră că este nevoie de un termen mai lung.

Amendamentul 19

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Conținutul contractului de parteneriat
  Contractul de parteneriat prevede:






  a) | proceduri de asigurare a alinierii cu strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, inclusiv:






  i) | o analiză a decalajelor și nevoilor de dezvoltare ținând cont de obiectivele tematice și acțiunile-cheie definite în cadrul strategic comun și de țintele stabilite în recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și în recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Conținutul contractului de parteneriat

Contractul de parteneriat prevede:

a)

proceduri de asigurare a alinierii cu strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, inclusiv:

i)

o analiză a decalajelor și nevoilor de dezvoltare ținând cont de obiectivele tematice și acțiunile-cheie definite în cadrul strategic comun și de țintele stabilite în recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și în recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat;

| ii) | o analiză sintetică a evaluărilor ex ante ale programelor care justifică alegerea obiectivelor tematice și alocarea orientativă a fondurilor CSC; |
| --- | --- |

ii)

o analiză sintetică a evaluărilor ex ante ale programelor care justifică alegerea obiectivelor tematice și alocarea orientativă a fondurilor CSC;

| iii) | pentru fiecare obiectiv tematic, un rezumat al principalelor rezultate preconizate pentru fiecare dintre fondurile CSC; |
| --- | --- |

iii)

pentru fiecare obiectiv tematic, un rezumat al principalelor rezultate preconizate pentru fiecare dintre fondurile CSC;

| iv) | alocarea orientativă a contribuției Uniunii la nivel național, în funcție de obiective tematice, pentru fiecare dintre fondurile CSC, precum și suma totală indicativă a contribuției preconizate pentru obiectivele privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

iv)

alocarea orientativă a contribuției Uniunii la nivel național, în funcție de obiective tematice, pentru fiecare dintre fondurile CSC, precum și suma totală indicativă a contribuției preconizate pentru obiectivele privind schimbările climatice;

| v) | principalele domenii prioritare în materie de cooperare, ținând seama, după caz, de strategiile macroregionale și strategiile privind bazinele maritime; |
| --- | --- |

v)

principalele domenii prioritare în materie de cooperare, ținând seama, după caz, de strategiile macroregionale și strategiile privind bazinele maritime;

| vi) | principiile orizontale și obiectivele de politică pentru punerea în aplicare a fondurilor CSC; |
| --- | --- |

vi)

principiile orizontale și obiectivele de politică pentru punerea în aplicare a fondurilor CSC;

| (vii) | lista programelor din cadrul FEDER, FSE și FC, cu excepția celor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, precum și a programelor FEADR și EMFF, cu alocările anuale orientative pentru fiecare fond CSC; |
| --- | --- |

(vii)

lista programelor din cadrul FEDER, FSE și FC, cu excepția celor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, precum și a programelor FEADR și EMFF, cu alocările anuale orientative pentru fiecare fond CSC;

| (b) | o abordare integrată a dezvoltării teritoriale, susținută din fondurile CSC, stabilind:






  (i) | mecanismele la nivel național și regional care asigură coordonarea între fondurile CSC și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și cu BEI; |
| --- | --- | --- |

(b)

o abordare integrată a dezvoltării teritoriale, susținută din fondurile CSC, stabilind:

(i)

mecanismele la nivel național și regional care asigură coordonarea între fondurile CSC și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și cu BEI;

| ii) | măsurile pentru asigurarea unei abordări integrate privind utilizarea fondurilor CSC pentru dezvoltarea teritorială a zonelor urbane, rurale și de pescuit, precum și a zonelor cu caracteristici teritoriale specifice, în special modalitățile de punere în aplicare a articolelor 28, 29 și 99 însoțite, după caz, de o listă a orașelor care urmează să participe la platforma de dezvoltare urbană prevăzută la articolul 8 din regulamentul FEDER; |
| --- | --- |

ii)

măsurile pentru asigurarea unei abordări integrate privind utilizarea fondurilor CSC pentru dezvoltarea teritorială a zonelor urbane, rurale și de pescuit, precum și a zonelor cu caracteristici teritoriale specifice, în special modalitățile de punere în aplicare a articolelor 28, 29 și 99 însoțite, după caz, de o listă a orașelor care urmează să participe la platforma de dezvoltare urbană prevăzută la articolul 8 din regulamentul FEDER;

[....]

| e) | măsuri pentru asigurarea unei aplicări eficiente a fondurilor CSC, inclusiv:






  i) | o evaluare a necesității de consolidare a capacității administrative a autorităților și, după caz, a beneficiarilor și acțiunile care urmează a fi întreprinse în acest sens; |
| --- | --- | --- |

e)

măsuri pentru asigurarea unei aplicări eficiente a fondurilor CSC, inclusiv:

i)

o evaluare a necesității de consolidare a capacității administrative a autorităților și, după caz, a beneficiarilor și acțiunile care urmează a fi întreprinse în acest sens;

| ii) | un rezumat al acțiunilor planificate și al țintelor corespunzătoare din programe, în vederea reducerii sarcinii administrative a beneficiarilor; |
| --- | --- |

ii)

un rezumat al acțiunilor planificate și al țintelor corespunzătoare din programe, în vederea reducerii sarcinii administrative a beneficiarilor;

| iii) | o evaluare a sistemelor existente pentru schimbul electronic de date și a acțiunilor planificate pentru a se asigura că toate schimburile de informații între beneficiari și autoritățile responsabile pentru gestiunea și controlul programelor pot fi desfășurate exclusiv prin schimb electronic de date. |
| --- | --- |

iii)

o evaluare a sistemelor existente pentru schimbul electronic de date și a acțiunilor planificate pentru a se asigura că toate schimburile de informații între beneficiari și autoritățile responsabile pentru gestiunea și controlul programelor pot fi desfășurate exclusiv prin schimb electronic de date.

Conținutul contractului de parteneriat

Contractul de parteneriat prevede:

| a) | proceduri de asigurare a alinierii cu strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, inclusiv:






  i) | o analiză a decalajelor și nevoilor de dezvoltare ținând cont de obiectivele tematice și acțiunile-cheie definite în cadrul strategic comun și de țintele stabilite în recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și în recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat; |
| --- | --- | --- |

a)

proceduri de asigurare a alinierii cu strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, inclusiv:

i)

o analiză a decalajelor și nevoilor de dezvoltare ținând cont de obiectivele tematice și acțiunile-cheie definite în cadrul strategic comun și de țintele stabilite în recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și în recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat;

| ii) | |
| --- | --- |

ii)

pentru fiecare obiectiv tematic, un rezumat al principalelor rezultate preconizate pentru fiecare dintre fondurile CSC;

| | pentru fiecare obiectiv tematic, un rezumat al principalelor rezultate preconizate pentru fiecare dintre fondurile CSC; |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

)

| | |
| --- | --- |

| ) | principiile orizontale și obiectivele de politică pentru punerea în aplicare a fondurilor CSC; |
| --- | --- |

principiile orizontale și obiectivele de politică pentru punerea în aplicare a fondurilor CSC;

| (v) | lista programelor din cadrul FEDER, FSE și FC, cu excepția celor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, precum și a programelor FEADR și EMFF, cu alocările anuale orientative pentru fiecare fond CSC; |
| --- | --- |

(v)

lista programelor din cadrul FEDER, FSE și FC, cu excepția celor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană, precum și a programelor FEADR și EMFF, cu alocările anuale orientative pentru fiecare fond CSC;

| (b) | o abordare integrată a dezvoltării teritoriale, susținută din fondurile CSC, stabilind:






  (i) | mecanismele la nivel național și regional care asigură coordonarea între fondurile CSC și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și cu BEI; |
| --- | --- | --- |

(b)

o abordare integrată a dezvoltării teritoriale, susținută din fondurile CSC, stabilind:

(i)

mecanismele la nivel național și regional care asigură coordonarea între fondurile CSC și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și cu BEI;

| ii) | măsurile pentru asigurarea unei abordări integrate privind utilizarea fondurilor CSC pentru dezvoltarea teritorială a zonelor urbane, rurale și de pescuit, precum și a zonelor cu caracteristici teritoriale specifice, în special modalitățile de punere în aplicare a articolelor 28, 29 și 99 însoțite, după caz, de o listă a orașelor care urmează să participe la platforma de dezvoltare urbană prevăzută la articolul 8 din regulamentul FEDER; |
| --- | --- |

ii)

măsurile pentru asigurarea unei abordări integrate privind utilizarea fondurilor CSC pentru dezvoltarea teritorială a zonelor urbane, rurale și de pescuit, precum și a zonelor cu caracteristici teritoriale specifice, în special modalitățile de punere în aplicare a articolelor 28, 29 și 99 însoțite, după caz, de o listă a orașelor care urmează să participe la platforma de dezvoltare urbană prevăzută la articolul 8 din regulamentul FEDER;

[....]

| e) | măsuri pentru asigurarea unei aplicări eficiente a fondurilor CSC, inclusiv: | |
| --- | --- | --- |

e)

măsuri pentru asigurarea unei aplicări eficiente a fondurilor CSC, inclusiv:

i)

| i) | un rezumat al acțiunilor planificate și al țintelor corespunzătoare din programe, în vederea reducerii sarcinii administrative a beneficiarilor; |
| --- | --- |

un rezumat al acțiunilor planificate și al țintelor corespunzătoare din programe, în vederea reducerii sarcinii administrative a beneficiarilor;

| ii) | o evaluare a sistemelor existente pentru schimbul electronic de date și a acțiunilor planificate pentru a se asigura că toate schimburile de informații între beneficiari și autoritățile responsabile pentru gestiunea și controlul programelor pot fi desfășurate exclusiv prin schimb electronic de date. |
| --- | --- |

ii)

o evaluare a sistemelor existente pentru schimbul electronic de date și a acțiunilor planificate pentru a se asigura că toate schimburile de informații între beneficiari și autoritățile responsabile pentru gestiunea și controlul programelor pot fi desfășurate exclusiv prin schimb electronic de date.

Expunere de motive

Se consideră că nu se impune ca datele deja furnizate și negociate în contextul programelor operaționale să figureze și în contractul de parteneriat. Într-adevăr, aceste prevederi par a fi redundante și nu merg în direcția simplificării. De asemenea, statele membre nu își pot asuma angajamente deja luate la nivel local și regional.

O abordare integrată privind utilizarea fondurilor CSC este fundamentală și în zonele periurbane; în lipsa sa, există riscul ca aceste zone să fie private nu numai de fondurile destinate zonelor rurale, ci și de finanțările alocate orașelor, și aceasta în contextul în care teritoriile periurbane sunt tot mai numeroase în cadrul UE.

Având în vedere caracterul ei multilateral, cooperarea teritorială europeană nu poate fi coordonată prin instrumentul contractelor de parteneriat. Prin urmare, cooperarea teritorială europeană ar trebui exclusă în mod explicit din domeniul de aplicare al contractelor de parteneriat.

Amendamentul 20

Articolul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Concentrarea tematică
  În conformitate cu normele specifice fondurilor, statele membre își concentrează sprijinul asupra acțiunilor care generează cel mai ridicat nivel de valoare adăugată în ceea ce privește strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, care abordează dificultățile identificate în recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) și în recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat și care iau în considerare necesitățile la nivel național și regional. | Concentrarea tematică
  În conformitate cu normele specifice fondurilor, statele membre își concentrează sprijinul asupra acțiunilor care generează cel mai ridicat nivel de valoare adăugată în ceea ce privește strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, care abordează dificultățile identificate în recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) și în recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat și care iau în considerare necesitățile la nivel național și regional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Concentrarea tematică

În conformitate cu normele specifice fondurilor, statele membre își concentrează sprijinul asupra acțiunilor care generează cel mai ridicat nivel de valoare adăugată în ceea ce privește strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, care abordează dificultățile identificate în recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) și în recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat și care iau în considerare necesitățile la nivel național și regional.

Concentrarea tematică

În conformitate cu normele specifice fondurilor, statele membre își concentrează sprijinul asupra acțiunilor care generează cel mai ridicat nivel de valoare adăugată în ceea ce privește strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, care abordează dificultățile identificate în recomandările specifice adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) și în recomandările relevante ale Consiliului adoptate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat și care iau în considerare necesitățile la nivel național și regional.

Expunere de motive

Comitetul este de acord cu principiul concentrării majorității resurselor asupra unui număr restrâns de obiective tematice/priorități de investiție, dar consideră că alegerea obiectivelor și priorităților trebuie lăsată pe seama autorităților de management, în funcție de obiectivele specifice la nivel local stabilite prin prisma Strategiei Europa 2020 și a cadrului strategic comun.

Amendamentul 21

Articolul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Condiții ex ante

  1.   Condițiile ex ante sunt definite pentru fiecare fond CSC în normele specifice fondurilor.
  2.   Statele membre evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile ex ante aplicabile.
  3.   În cazul în care condițiile ex ante nu sunt îndeplinite la data transmiterii contractului de parteneriat, statele membre prezintă în contractul de parteneriat un rezumat al acțiunilor care urmează să fie realizate la nivel național sau regional și calendarul pentru realizarea acestora, pentru a garanta îndeplinirea lor până la doi ani de la adoptarea contractului de parteneriat sau până la 31 decembrie 2016, în funcție de care dintre aceste date este cea mai apropiată.
  4.   Statele membre prezintă acțiunile detaliate privind îndeplinirea condițiilor ex ante, inclusiv calendarul de realizare a acestora, în programele relevante.
  5.   Comisia evaluează informațiile furnizate în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor ex ante în cadrul evaluării contractului de parteneriat și a programelor. Aceasta poate decide, atunci când adoptă un program, să suspende integral sau parțial plățile intermediare pentru program, în așteptarea finalizării în condiții satisfăcătoare a tuturor măsurilor necesare pentru îndeplinirea unei condiții ex ante. Neîndeplinirea unei condiții ex ante până la termenul prevăzut în program constituie un motiv de suspendare a plăților de către Comisie.
  6.   Alineatele de la (1) la (5) nu se aplică programelor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană. | Condiții ex ante

  1.   Condițiile ex ante sunt definite pentru fiecare fond CSC în normele specifice fondurilor.
  2.   Statele membre evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile ex ante aplicabile.
  3.   În cazul în care condițiile ex ante nu sunt îndeplinite la data transmiterii contractului de parteneriat, statele membre prezintă în contractul de parteneriat un rezumat al acțiunilor care urmează să fie realizate la nivel național sau regional și calendarul pentru realizarea acestora, pentru a garanta îndeplinirea lor până la ani de la adoptarea contractului de parteneriat sau până la 31 decembrie 2016, în funcție de care dintre aceste date este cea mai apropiată.
  4.   Statele membre prezintă acțiunile privind îndeplinirea condițiilor ex ante, inclusiv calendarul de realizare a acestora, în programele relevante.
  5.   Comisia evaluează informațiile furnizate în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor ex ante în cadrul evaluării contractului de parteneriat și a programelor. Neîndeplinirea unei condiții ex ante până la termenul prevăzut în program constitui un motiv de suspendare a plăților de către Comisie.
  6.   Alineatele de la (1) la (5) nu se aplică programelor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Condiții ex ante

1.   Condițiile ex ante sunt definite pentru fiecare fond CSC în normele specifice fondurilor.

2.   Statele membre evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile ex ante aplicabile.

3.   În cazul în care condițiile ex ante nu sunt îndeplinite la data transmiterii contractului de parteneriat, statele membre prezintă în contractul de parteneriat un rezumat al acțiunilor care urmează să fie realizate la nivel național sau regional și calendarul pentru realizarea acestora, pentru a garanta îndeplinirea lor până la doi ani de la adoptarea contractului de parteneriat sau până la 31 decembrie 2016, în funcție de care dintre aceste date este cea mai apropiată.

4.   Statele membre prezintă acțiunile detaliate privind îndeplinirea condițiilor ex ante, inclusiv calendarul de realizare a acestora, în programele relevante.

5.   Comisia evaluează informațiile furnizate în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor ex ante în cadrul evaluării contractului de parteneriat și a programelor. Aceasta poate decide, atunci când adoptă un program, să suspende integral sau parțial plățile intermediare pentru program, în așteptarea finalizării în condiții satisfăcătoare a tuturor măsurilor necesare pentru îndeplinirea unei condiții ex ante. Neîndeplinirea unei condiții ex ante până la termenul prevăzut în program constituie un motiv de suspendare a plăților de către Comisie.

6.   Alineatele de la (1) la (5) nu se aplică programelor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană.

Condiții ex ante

1.   Condițiile ex ante sunt definite pentru fiecare fond CSC în normele specifice fondurilor.

2.   Statele membre evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile ex ante aplicabile.

3.   În cazul în care condițiile ex ante nu sunt îndeplinite la data transmiterii contractului de parteneriat, statele membre prezintă în contractul de parteneriat un rezumat al acțiunilor care urmează să fie realizate la nivel național sau regional și calendarul pentru realizarea acestora, pentru a garanta îndeplinirea lor până la ani de la adoptarea contractului de parteneriat sau până la 31 decembrie 2016, în funcție de care dintre aceste date este cea mai apropiată.

4.   Statele membre prezintă acțiunile privind îndeplinirea condițiilor ex ante, inclusiv calendarul de realizare a acestora, în programele relevante.

5.   Comisia evaluează informațiile furnizate în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor ex ante în cadrul evaluării contractului de parteneriat și a programelor. Neîndeplinirea unei condiții ex ante până la termenul prevăzut în program constitui un motiv de suspendare a plăților de către Comisie.

6.   Alineatele de la (1) la (5) nu se aplică programelor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană.

Expunere de motive

Se consideră că astfel de condiții ex ante nu trebuie să ducă la vreo suspendare a plăților sau la corecții financiare, cu excepția acelor condiții pe care statul membru respective s-a angajat să le respecte. Într-adevăr, în cazul în care aceste condiții ex ante nu sunt respectate la începutul perioadei de programare, investiția aflată în corelație cu ele nu va putea fi programată. Din acest motiv, nu este cazul să se aplice sancțiuni a posteriori. De asemenea, este esențial să fie luat în considerare de către Comisie contextul instituțional și repartizarea competențelor în fiecare stat membru. Este cu adevărat de neconceput ca un stat membru să își ia angajamente care depind de competențe ce aparțin autorităților locale și regionale, și invers.

Amendamentul 22

Articolul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Rezerva de performanță
  5 % din resursele alocate fiecărui fond CSC și fiecărui stat membru, cu excepția resurselor alocate obiectivului de cooperare teritorială europeană și titlului V din regulamentul EMFF, constituie o rezervă de performanță care urmează să fie alocată în conformitate cu articolul 20. | Rezerva de | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Rezerva de performanță

5 % din resursele alocate fiecărui fond CSC și fiecărui stat membru, cu excepția resurselor alocate obiectivului de cooperare teritorială europeană și titlului V din regulamentul EMFF, constituie o rezervă de performanță care urmează să fie alocată în conformitate cu articolul 20.

Rezerva de

Expunere de motive

| | |
| --- | --- |

Amendamentul reflectă opoziția față de crearea unui cadru de performanță la nivel național, de teamă că un asemenea mecanism ar putea încuraja stabilirea de obiective deosebit de modeste și deci ușor realizabile, astfel încât să se poată beneficia de finanțare suplimentară, favorizând prin urmare proiecte puțin ambițioase și descurajând inovarea.

În schimb se susține crearea unei rezerve de flexibilitate, constitută din resurse provenite din dezangajarea automată, pentru finanțarea unor inițiative experimentale în domeniul creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, sau pentru intervenții în caz de criză, în limitele finanțării alocate fiecărui stat membru.

Amendamentul 23

Articolul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Examinarea performanțelor
  1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, examinează performanțele programelor în fiecare stat membru în 2017 și în 2019, prin referire la cadrul de performanță stabilit în contractul de parteneriat și în programele respective. Metoda de stabilire a cadrului de performanță este prezentată în anexa I.
  2.   Examinarea se referă la îndeplinirea obiectivelor de etapă ale programelor la nivelul priorităților, pe baza informațiilor și evaluărilor prezentate în rapoartele privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în anii 2017 și 2019. | Examinarea performanțelor
  1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, examinează performanțele programelor în fiecare stat membru în 2017 și în 2019, prin referire la cadrul de performanță stabilit în contractul de parteneriat și în programele respective. Metoda de stabilire a cadrului de performanță este prezentată în anexa I.
  2.   Examinarea se referă la îndeplinirea obiectivelor de etapă ale programelor la nivelul priorităților, pe baza informațiilor și evaluărilor prezentate în rapoartele privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în anii 2017 și 2019. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Examinarea performanțelor

1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, examinează performanțele programelor în fiecare stat membru în 2017 și în 2019, prin referire la cadrul de performanță stabilit în contractul de parteneriat și în programele respective. Metoda de stabilire a cadrului de performanță este prezentată în anexa I.

2.   Examinarea se referă la îndeplinirea obiectivelor de etapă ale programelor la nivelul priorităților, pe baza informațiilor și evaluărilor prezentate în rapoartele privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în anii 2017 și 2019.

Examinarea performanțelor

1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, examinează performanțele programelor în fiecare stat membru în 2017 și în 2019, prin referire la cadrul de performanță stabilit în contractul de parteneriat și în programele respective. Metoda de stabilire a cadrului de performanță este prezentată în anexa I.

2.   Examinarea se referă la îndeplinirea obiectivelor de etapă ale programelor la nivelul priorităților, pe baza informațiilor și evaluărilor prezentate în rapoartele privind progresele înregistrate prezentate de statele membre în anii 2017 și 2019.

Expunere de motive

Amendamentul reflectă opoziția față de crearea unui cadru de performanță la nivel național, de teamă că un asemenea mecanism ar putea încuraja stabilirea de obiective deosebit de modeste și deci ușor realizabile, astfel încât să se poată beneficia de finanțare suplimentară, favorizând prin urmare proiecte puțin ambițioase și descurajând inovarea.

În ceea ce privește cadrul de examinare a rezultatelor, se consideră că acesta ar trebui să prevadă un mecanism de pilotaj și de control al obiectivelor urmărite de-a lungul întregii perioade de programare, care să nu aibă ca scop – în cazul neîndeplinirii obiectivelor fixate – aplicarea de corecții financiare, ci activarea de către Comisie a unor mecanisme de asistență tehnică.

Amendamentul 24

Articolul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Alocarea rezervei de performanță
  1.   În cazul în care examinarea performanței din anul 2017 indică faptul că o prioritate a unui program nu a îndeplinit obiectivele de etapă stabilite pentru anul 2016, Comisia transmite recomandări statului membru în cauză.
  2.   Pe baza examinării realizate în 2019, Comisia adoptă o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, care stabilește, pentru fiecare fond CSC și fiecare stat membru, programele și prioritățile care și-au atins obiectivele de etapă. Statul membru propune alocarea rezervei de performanță programelor și priorităților stabilite în decizia Comisiei, menționată anterior. Comisia aprobă modificarea programelor în cauză, în conformitate cu articolul 26. Dacă un stat membru nu transmite informațiile în conformitate cu articolul 46 alineatele (2) și (3), rezerva de performanță pentru programele sau prioritățile în cauză nu se alocă.
  3.   Atunci când în urma examinării performanței apar dovezi că o prioritate nu a îndeplinit obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță, Comisia poate suspenda integral sau parțial o plată intermediară a priorității unui program în conformitate cu procedura stabilită de normele specifice fondurilor.
  4.   În cazul în care Comisia, pe baza examinării raportului final privind implementarea programului, stabilește că a existat o neîndeplinire gravă a țintelor stabilite în cadrul de performanță, aceasta poate impune corecții financiare în legătură cu prioritățile în cauză, în conformitate cu normele specifice fondurilor. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 142 cu scopul de a stabili criteriile și metodologia de determinare a nivelului corecției financiare care trebuie aplicată.
  5.   Alineatul (2) nu se aplică programelor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană și titlului V din regulamentul EMFF. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Alocarea rezervei de performanță

1.   În cazul în care examinarea performanței din anul 2017 indică faptul că o prioritate a unui program nu a îndeplinit obiectivele de etapă stabilite pentru anul 2016, Comisia transmite recomandări statului membru în cauză.

2.   Pe baza examinării realizate în 2019, Comisia adoptă o decizie, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, care stabilește, pentru fiecare fond CSC și fiecare stat membru, programele și prioritățile care și-au atins obiectivele de etapă. Statul membru propune alocarea rezervei de performanță programelor și priorităților stabilite în decizia Comisiei, menționată anterior. Comisia aprobă modificarea programelor în cauză, în conformitate cu articolul 26. Dacă un stat membru nu transmite informațiile în conformitate cu articolul 46 alineatele (2) și (3), rezerva de performanță pentru programele sau prioritățile în cauză nu se alocă.

3.   Atunci când în urma examinării performanței apar dovezi că o prioritate nu a îndeplinit obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță, Comisia poate suspenda integral sau parțial o plată intermediară a priorității unui program în conformitate cu procedura stabilită de normele specifice fondurilor.

4.   În cazul în care Comisia, pe baza examinării raportului final privind implementarea programului, stabilește că a existat o neîndeplinire gravă a țintelor stabilite în cadrul de performanță, aceasta poate impune corecții financiare în legătură cu prioritățile în cauză, în conformitate cu normele specifice fondurilor. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 142 cu scopul de a stabili criteriile și metodologia de determinare a nivelului corecției financiare care trebuie aplicată.

5.   Alineatul (2) nu se aplică programelor din cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană și titlului V din regulamentul EMFF.

Expunere de motive

Amendamentul reflectă opoziția față de crearea unui cadru de performanță la nivel național, de teamă că un asemenea mecanism ar putea încuraja stabilirea de obiective deosebit de modeste și deci ușor realizabile, astfel încât să se poată beneficia de finanțare suplimentară, favorizând prin urmare proiecte puțin ambițioase și descurajând inovarea.

Amendamentul 25

Articolul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Condiționalitatea legată de coordonarea politicilor economice ale statelor membre
      [...]4.   Prin derogare de la alineatul (1), dacă asistența financiară este pusă la dispoziția unui stat membru în conformitate cu alineatul (1) litera (d) și este legată de un program de ajustare, Comisia poate, fără nicio propunere a statului membru, să modifice contractul de parteneriat și programele, pentru a maximiza impactul fondurilor CSC disponibile asupra creșterii și competitivității. Pentru a asigura eficacitatea punerii în aplicare a contractului de parteneriat și a programelor relevante, Comisia se implică în gestionarea lor, conform precizărilor din programul de ajustare sau din memorandumul de înțelegere semnat cu statul membru în cauză.
  5.   Dacă statul membru nu se conformează cererii Comisiei menționate la alineatul (1) sau nu răspunde în mod satisfăcător în termen de o lună la observațiile Comisiei menționate la alineatul (2), Comisia poate, în termen de trei luni de la formularea observațiilor, să adopte, prin acte de punere în aplicare, o decizie de suspendare parțială sau totală a plăților pentru programele în cauză.
  6.   Comisia suspendă, prin acte de punere în aplicare, o parte sau toate plățile și angajamentele pentru programele în cauză dacă:






  a) | Consiliul decide că statul membru nu îndeplinește măsurile specifice stabilite de Consiliu în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din tratat; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Condiționalitatea legată de coordonarea politicilor economice ale statelor membre

4.   Prin derogare de la alineatul (1), dacă asistența financiară este pusă la dispoziția unui stat membru în conformitate cu alineatul (1) litera (d) și este legată de un program de ajustare, Comisia poate, fără nicio propunere a statului membru, să modifice contractul de parteneriat și programele, pentru a maximiza impactul fondurilor CSC disponibile asupra creșterii și competitivității. Pentru a asigura eficacitatea punerii în aplicare a contractului de parteneriat și a programelor relevante, Comisia se implică în gestionarea lor, conform precizărilor din programul de ajustare sau din memorandumul de înțelegere semnat cu statul membru în cauză.

5.   Dacă statul membru nu se conformează cererii Comisiei menționate la alineatul (1) sau nu răspunde în mod satisfăcător în termen de o lună la observațiile Comisiei menționate la alineatul (2), Comisia poate, în termen de trei luni de la formularea observațiilor, să adopte, prin acte de punere în aplicare, o decizie de suspendare parțială sau totală a plăților pentru programele în cauză.

6.   Comisia suspendă, prin acte de punere în aplicare, o parte sau toate plățile și angajamentele pentru programele în cauză dacă:

a)

Consiliul decide că statul membru nu îndeplinește măsurile specifice stabilite de Consiliu în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din tratat;

| b) | Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) sau cu articolul 126 alineatul (11) din tratat, că statul membru în cauză nu a întreprins acțiuni eficiente pentru corectarea deficitului său excesiv; |
| --- | --- |

b)

Consiliul decide, în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) sau cu articolul 126 alineatul (11) din tratat, că statul membru în cauză nu a întreprins acțiuni eficiente pentru corectarea deficitului său excesiv;

| c) | Consiliul concluzionează, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2011 [privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice], că, în două cazuri succesive, statul membru nu a transmis un plan de acțiuni corective satisfăcător sau Consiliul adoptă o decizie în care se declară neconformitatea în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul menționat anterior; |
| --- | --- |

c)

Consiliul concluzionează, în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2011 [privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice], că, în două cazuri succesive, statul membru nu a transmis un plan de acțiuni corective satisfăcător sau Consiliul adoptă o decizie în care se declară neconformitatea în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) din regulamentul menționat anterior;

| d) | Comisia concluzionează că statul membru nu a luat măsuri de punere în aplicare a programului de ajustare menționat în Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului sau în Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului și, prin urmare, decide să nu autorizeze plata asistenței financiare acordate statului membru respectiv; sau |
| --- | --- |

d)

Comisia concluzionează că statul membru nu a luat măsuri de punere în aplicare a programului de ajustare menționat în Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului sau în Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului și, prin urmare, decide să nu autorizeze plata asistenței financiare acordate statului membru respectiv; sau

| e) | Consiliul de administrație al mecanismului european de stabilitate concluzionează că nu a fost îndeplinită condiționalitatea aferentă asistenței financiare în temeiul MES sub forma unui împrumut MES acordat statului membru în cauză și, prin urmare, decide să nu plătească sprijinul pentru stabilitate acordat statului respectiv. |
| --- | --- |

e)

Consiliul de administrație al mecanismului european de stabilitate concluzionează că nu a fost îndeplinită condiționalitatea aferentă asistenței financiare în temeiul MES sub forma unui împrumut MES acordat statului membru în cauză și, prin urmare, decide să nu plătească sprijinul pentru stabilitate acordat statului respectiv.

7.   Atunci când decide să suspende parțial sau total plățile sau angajamentele în conformitate cu alineatele (5) și (6), Comisia se asigură că suspendarea este proporțională și eficace, ținând cont de circumstanțele economice și sociale în care se află statul membru în cauză, și respectă egalitatea de tratament între statele membre, în special în ceea ce privește impactul suspendării asupra economiei statului membru în cauză.

8.   Comisia ridică fără întârziere suspendarea plăților și angajamentelor dacă statul membru a propus modificări ale contractului de parteneriat și ale programelor relevante, conform cererii Comisiei, pe care Comisia le-a aprobat și, după caz:

| a) | Consiliul a decis că statul membru îndeplinește măsurile specifice stabilite de Consiliu în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din tratat; |
| --- | --- |

a)

Consiliul a decis că statul membru îndeplinește măsurile specifice stabilite de Consiliu în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din tratat;

| b) | procedura privind deficitul excesiv este suspendată în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 sau Consiliul a decis în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat să abroge decizia privind existența unui deficit excesiv; |
| --- | --- |

b)

procedura privind deficitul excesiv este suspendată în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 sau Consiliul a decis în conformitate cu articolul 126 alineatul (12) din tratat să abroge decizia privind existența unui deficit excesiv;

| c) | Consiliul a aprobat planul de acțiune corectivă prezentat de statul membru în cauză în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [...] [regulamentul privind procedura de dezechilibru excesiv] sau procedura de dezechilibru excesiv se află într-o poziție de suspendare în conformitate cu articolul 10 alineatul (5) din regulamentul menționat anterior sau Consiliul a închis procedura de dezechilibru excesiv în conformitate cu articolul 11 din regulamentul menționat anterior; |
| --- | --- |

c)

Consiliul a aprobat planul de acțiune corectivă prezentat de statul membru în cauză în conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [...] [regulamentul privind procedura de dezechilibru excesiv] sau procedura de dezechilibru excesiv se află într-o poziție de suspendare în conformitate cu articolul 10 alineatul (5) din regulamentul menționat anterior sau Consiliul a închis procedura de dezechilibru excesiv în conformitate cu articolul 11 din regulamentul menționat anterior;

| d) | Comisia a concluzionat că statul membru a luat măsuri de punere în aplicare a programului de ajustare menționat în Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului sau în Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului și, prin urmare, a autorizat plata asistenței financiare acordate statului membru respectiv; sau |
| --- | --- |

d)

Comisia a concluzionat că statul membru a luat măsuri de punere în aplicare a programului de ajustare menționat în Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului sau în Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului și, prin urmare, a autorizat plata asistenței financiare acordate statului membru respectiv; sau

| e) | Consiliul de administrație al mecanismului european de stabilitate a concluzionat că a fost îndeplinită condiționalitatea aferentă asistenței financiare sub forma unui împrumut MES acordat statului membru în cauză și, prin urmare, decide să plătească sprijinul pentru stabilitate acordat statului respectiv. |
| --- | --- |

e)

Consiliul de administrație al mecanismului european de stabilitate a concluzionat că a fost îndeplinită condiționalitatea aferentă asistenței financiare sub forma unui împrumut MES acordat statului membru în cauză și, prin urmare, decide să plătească sprijinul pentru stabilitate acordat statului respectiv.

În același timp, Consiliul decide, la propunerea Comisiei, reînscrierea în buget a angajamentelor suspendate în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. [...] al Consiliului de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014 – 2020.

Condiționalitatea legată de coordonarea politicilor economice ale statelor membre

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Se exprimă o opoziție puternică față de propunerile care vizează corelarea politicii de coeziune cu respectarea Pactului de stabilitate (condiționalitate macroeconomică); într-adevăr, Comitetul Regiunilor consideră că condiționalitatea macroeconomică ține seama de alte obiective decât politica de coeziune; consideră așadar că autoritățile locale și regionale nu pot fi penalizate din cauza nerespectării de către unele state membre a angajamentelor lor, în special în materie de deficit public național. Se recunoaște necesitatea de a putea modifica în anumite cazuri contractul și programele operaționale, dar se respinge posibilitatea de a proceda la o suspendare parțială sau totală a plăților.

Amendamentul 26

Articolul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pregătirea programelor
  1.   Fondurile CSC sunt puse în aplicare prin intermediul programelor, în conformitate cu contractul de parteneriat. Fiecare program acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
  2.   Programele sunt întocmite de statele membre sau de către orice autoritate desemnată de acestea, în cooperare cu partenerii.
  3.   Programele sunt transmise de statele membre concomitent cu contractul de parteneriat, cu excepția programelor de cooperare teritorială europeană, care se transmit în termen de șase luni de la aprobarea cadrului strategic comun. Toate programele sunt însoțite de evaluări ex ante, astfel cum se prevede la articolul 48. | Pregătirea programelor
  1.   Fondurile CSC sunt puse în aplicare prin intermediul programelor, în conformitate cu contractul de parteneriat. Fiecare program acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.
  2.   Programele sunt întocmite de statele membre sau de către orice autoritate desemnată de acestea, în cooperare cu partenerii.
     
     Programele sunt transmise de statele membre contractul de parteneriat, cu excepția programelor de cooperare teritorială europeană, care se transmit în termen de șase luni de la aprobarea cadrului strategic comun. Toate programele sunt însoțite de evaluări ex ante, astfel cum se prevede la articolul 48. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pregătirea programelor

1.   Fondurile CSC sunt puse în aplicare prin intermediul programelor, în conformitate cu contractul de parteneriat. Fiecare program acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.

2.   Programele sunt întocmite de statele membre sau de către orice autoritate desemnată de acestea, în cooperare cu partenerii.

3.   Programele sunt transmise de statele membre concomitent cu contractul de parteneriat, cu excepția programelor de cooperare teritorială europeană, care se transmit în termen de șase luni de la aprobarea cadrului strategic comun. Toate programele sunt însoțite de evaluări ex ante, astfel cum se prevede la articolul 48.

Pregătirea programelor

1.   Fondurile CSC sunt puse în aplicare prin intermediul programelor, în conformitate cu contractul de parteneriat. Fiecare program acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2014 și 31 decembrie 2020.

2.   Programele sunt întocmite de statele membre sau de către orice autoritate desemnată de acestea, în cooperare cu partenerii.

Programele sunt transmise de statele membre contractul de parteneriat, cu excepția programelor de cooperare teritorială europeană, care se transmit în termen de șase luni de la aprobarea cadrului strategic comun. Toate programele sunt însoțite de evaluări ex ante, astfel cum se prevede la articolul 48.

Expunere de motive

Comitetul consideră că o eventuală opțiune privind elaborarea de programe bazate pe mai multe fonduri (opțiune pe care Comitetul o susține hotărât) trebuie încurajată și sprijinită concret de toate părțile implicate (Comisia Europeană, statele membre, autoritățile locale și regionale). În acest scop, trebuie înlăturat orice obstacol de natură procedurală și trebuie evitată intensificarea controalelor, care, în virtutea principiului proporționalității, ar putea apărea ca urmare a faptului că un program bazat pe mai multe fonduri are o dimensiune financiară mai mare. De asemenea, Comitetul se teme că prevederea referitoare la prezentarea simultană a contractului și a programelor ar putea întârzia lansarea acțiunilor, motiv pentru care propune un termen de șase luni pentru transmiterea programelor.

Amendamentul 27

Articolul 25 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Procedura de adoptare a programelor
  1.   Comisia evaluează conformitatea programelor cu prezentul regulament, normele specifice fondurilor, contribuția efectivă a acestora la obiectivele tematice și la prioritățile Uniunii specifice fiecărui fond CSC, cadrul strategic comun, contractul de parteneriat, recomandările adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și recomandările Consiliului, adoptate în conformitate cu articolul 148 alineatul (4) din tratat, ținând cont de evaluarea ex ante. Evaluarea abordează, în special, gradul de adecvare a strategiei programului, obiectivele corespunzătoare, indicatorii, țintele și alocarea resurselor bugetare. | Procedura de adoptare a programelor
  1.   Comisia evaluează conformitatea programelor cu prezentul regulament, normele specifice fondurilor, contribuția efectivă a acestora la obiectivele tematice și la prioritățile Uniunii specifice fiecărui fond CSC, cadrul strategic comun, contractul de parteneriat, recomandările adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și recomandările Consiliului, adoptate în conformitate cu articolul 148 alineatul (4) din tratat, ținând cont de evaluarea ex ante. Evaluarea abordează, în special, gradul de adecvare a strategiei programului, obiectivele corespunzătoare, indicatorii, țintele și alocarea resurselor bugetare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Procedura de adoptare a programelor

1.   Comisia evaluează conformitatea programelor cu prezentul regulament, normele specifice fondurilor, contribuția efectivă a acestora la obiectivele tematice și la prioritățile Uniunii specifice fiecărui fond CSC, cadrul strategic comun, contractul de parteneriat, recomandările adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și recomandările Consiliului, adoptate în conformitate cu articolul 148 alineatul (4) din tratat, ținând cont de evaluarea ex ante. Evaluarea abordează, în special, gradul de adecvare a strategiei programului, obiectivele corespunzătoare, indicatorii, țintele și alocarea resurselor bugetare.

Procedura de adoptare a programelor

1.   Comisia evaluează conformitatea programelor cu prezentul regulament, normele specifice fondurilor, contribuția efectivă a acestora la obiectivele tematice și la prioritățile Uniunii specifice fiecărui fond CSC, cadrul strategic comun, contractul de parteneriat, recomandările adresate fiecărei țări în temeiul articolului 121 alineatul (2) din tratat și recomandările Consiliului, adoptate în conformitate cu articolul 148 alineatul (4) din tratat, ținând cont de evaluarea ex ante. Evaluarea abordează, în special, gradul de adecvare a strategiei programului, obiectivele corespunzătoare, indicatorii, țintele și alocarea resurselor bugetare.

Expunere de motive

Se consideră esențial să se sublinieze că evaluarea trebuie să aibă ca obiect și demonstrarea faptului că strategia nu este numai adecvată, ci și fezabilă.

Amendamentul 28

Articolul 28 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității
  1.   Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea Comunității, care este denumită dezvoltare locală LEADER în contextul FEADR:






  (a) | se axează pe anumite teritorii subregionale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității

1.   Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea Comunității, care este denumită dezvoltare locală LEADER în contextul FEADR:

(a)

se axează pe anumite teritorii subregionale;

| (b) | este plasată sub responsabilitatea comunității, a grupurilor de acțiune locală formate din reprezentanți ai intereselor socioeconomice locale ale sectoarelor public și privat și în cadrul cărora, la nivel decizional, nici sectorul public, nici un singur grup de interese nu poate deține mai mult de 49 % din drepturile de vot; |
| --- | --- |

(b)

este plasată sub responsabilitatea comunității, a grupurilor de acțiune locală formate din reprezentanți ai intereselor socioeconomice locale ale sectoarelor public și privat și în cadrul cărora, la nivel decizional, nici sectorul public, nici un singur grup de interese nu poate deține mai mult de 49 % din drepturile de vot;

Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității

1.   Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea Comunității, care este denumită dezvoltare locală LEADER în contextul FEADR:

| (a) | se axează pe anumite teritorii subregionale; |
| --- | --- |

(a)

se axează pe anumite teritorii subregionale;

| (b) | este plasată sub responsabilitatea comunității, a grupurilor de acțiune locală formate din reprezentanți ai intereselor socioeconomice locale ale sectoarelor public și privat și în cadrul cărora, la nivel decizional, nici sectorul public, nici un singur grup de interese nu poate deține mai mult de 49 % din drepturile de vot; |
| --- | --- |

(b)

este plasată sub responsabilitatea comunității, a grupurilor de acțiune locală formate din reprezentanți ai intereselor socioeconomice locale ale sectoarelor public și privat și în cadrul cărora, la nivel decizional, nici sectorul public, nici un singur grup de interese nu poate deține mai mult de 49 % din drepturile de vot;

Expunere de motive

În cazul când există deja parteneriate locale, ele nu ar trebui penalizate pe nedrept, din cauza sistemelor proprii de vot care nu corespund perfect celor prevăzute de propunerea de directivă. Regulamentul ar trebui să lase destul spațiu de manevră partenerilor, astfel încât aceștia să poată identifica o soluție viabilă la momentul pregătirii contractului de parteneriat.

Amendamentul 29

Articolul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Strategiile de dezvoltare locală
  1.   O strategie de dezvoltare locală conține cel puțin următoarele elemente:






  a) | definirea zonei și a populației care fac obiectul strategiei; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Strategiile de dezvoltare locală

1.   O strategie de dezvoltare locală conține cel puțin următoarele elemente:

a)

definirea zonei și a populației care fac obiectul strategiei;

| b) | analiza necesităților de dezvoltare și a potențialului zonei, inclusiv o analiză a punctelor tari, a punctelor slabe, a oportunităților și pericolelor; |
| --- | --- |

b)

analiza necesităților de dezvoltare și a potențialului zonei, inclusiv o analiză a punctelor tari, a punctelor slabe, a oportunităților și pericolelor;

| c) | o descriere a strategiei și a obiectivelor acesteia, o descriere a caracterului integrat și inovator al strategiei și o ierarhie a obiectivelor, inclusiv ținte clare și măsurabile pentru realizări și rezultate. Strategia este coerentă cu programele relevante ale tuturor fondurilor CSC implicate; |
| --- | --- |

c)

o descriere a strategiei și a obiectivelor acesteia, o descriere a caracterului integrat și inovator al strategiei și o ierarhie a obiectivelor, inclusiv ținte clare și măsurabile pentru realizări și rezultate. Strategia este coerentă cu programele relevante ale tuturor fondurilor CSC implicate;

| d) | o descriere a procesului de implicare a comunității în elaborarea strategiei; |
| --- | --- |

d)

o descriere a procesului de implicare a comunității în elaborarea strategiei;

| e) | un plan de acțiune care să demonstreze modul în care obiectivele sunt transpuse în acțiuni; |
| --- | --- |

e)

un plan de acțiune care să demonstreze modul în care obiectivele sunt transpuse în acțiuni;

| f) | o descriere a procedurilor de gestionare și monitorizare a strategiei, prin care se demonstrează capacitatea grupului de acțiune locală de punere în aplicare a strategiei, însoțită de o descriere a procedurilor specifice de evaluare; |
| --- | --- |

f)

o descriere a procedurilor de gestionare și monitorizare a strategiei, prin care se demonstrează capacitatea grupului de acțiune locală de punere în aplicare a strategiei, însoțită de o descriere a procedurilor specifice de evaluare;

| g) | planul financiar al strategiei, inclusiv alocarea planificată a fiecărui fond CSC. |
| --- | --- |

g)

planul financiar al strategiei, inclusiv alocarea planificată a fiecărui fond CSC.

2.   Statele membre stabilesc criterii pentru selecția strategiilor de dezvoltare locală. Normele specifice fondurilor pot include criterii de selecție.

[....]

6.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 142 privind definirea zonei și a populației care fac obiectul strategiei la care se face referire la alineatul 1 litera (a).

Strategiile de dezvoltare locală

1.   O strategie de dezvoltare locală conține următoarele elemente:

| a) | definirea zonei și a populației care fac obiectul strategiei; |
| --- | --- |

a)

definirea zonei și a populației care fac obiectul strategiei;

| b) | analiza necesităților de dezvoltare și a potențialului zonei, inclusiv o analiză a punctelor tari, a punctelor slabe, a oportunităților și pericolelor; |
| --- | --- |

b)

analiza necesităților de dezvoltare și a potențialului zonei, inclusiv o analiză a punctelor tari, a punctelor slabe, a oportunităților și pericolelor;

| c) | o descriere a strategiei și a obiectivelor acesteia; |
| --- | --- |

c)

o descriere a strategiei și a obiectivelor acesteia;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | un plan de acțiune care să demonstreze modul în care obiectivele sunt transpuse în acțiuni; |
| --- | --- |

un plan de acțiune care să demonstreze modul în care obiectivele sunt transpuse în acțiuni;

| ) | o descriere a procedurilor de gestionare și monitorizare a strategiei, prin care se demonstrează capacitatea grupului de acțiune locală de punere în aplicare a strategiei, însoțită de o descriere a procedurilor specifice de evaluare; |
| --- | --- |

)

o descriere a procedurilor de gestionare și monitorizare a strategiei, prin care se demonstrează capacitatea grupului de acțiune locală de punere în aplicare a strategiei, însoțită de o descriere a procedurilor specifice de evaluare;

| ) | planul financiar al strategiei, inclusiv alocarea planificată a fiecărui fond CSC. |
| --- | --- |

)

planul financiar al strategiei, inclusiv alocarea planificată a fiecărui fond CSC.

2.   tatele membre stabilesc criterii pentru selecția strategiilor de dezvoltare locală. Normele specifice fondurilor pot include criterii de selecție.

[....]

Expunere de motive

Comitetul salută propunerile Comisiei privind acțiunile de dezvoltare locală și investițiile teritoriale integrate, dar solicită totodată o simplificare mai pronunțată a modalităților și procedurilor de aplicare a acestor noi dispoziții, pentru a nu descuraja actorii locali de la a recurge la acestea. În acest sens, se consideră excesiv să se prevadă un act delegat inclusiv pentru definirea zonei și a populației care fac obiectul strategiei de dezvoltare locală, având în vedere că această sarcină este în mod tradițional de competența autorităților locale și regionale, deoarece implică o cunoaștere specifică a dinamicilor și problematicilor zonei vizate. În plus, ar trebui să fie pe deplin posibil ca în anumite cazuri să se combine strategiile de dezvoltare locală cu desfășurarea de investiții teritoriale integrate și de planuri comune de acțiune.

Este important ca strategiile de dezvoltare locală care vor fi puse în aplicare să poată promova relațiile dintre zonele urbane și cele rurale și ca actorii locali din zonele periurbane să poată constitui parteneri cu drepturi depline ai acestor strategii de dezvoltare locală.

Amendamentul 30

Articolul 35

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cereri de plată inclusiv cheltuielile pentru instrumente financiare
  2.   În ceea ce privește instrumentele financiare menționate la articolul 33 alineatul (1) litera (b) puse în aplicare în conformitate cu articolul 33 alineatul (4) literele (a) și (b), cheltuielile totale eligibile prezentate în cererea de plată includ și prezintă separat suma totală a contribuției plătite sau preconizate a fi plătite instrumentului financiar pentru investiții în destinatarii finali, care urmează să fie efectuate pe o perioadă prestabilită de maximum doi ani, inclusiv costurile sau comisioanele de administrare.
  3.   Suma calculată în conformitate cu alineatul (2) este ajustată în cererile ulterioare de plată, astfel încât să reflecte diferența între suma contribuției plătite anterior instrumentului financiar în cauză și sumele investite efectiv în destinatarii finali, plus costurile de gestionare și comisioanele plătite. Aceste sume se prezintă separat în cererea de plată.
  [....] | Cereri de plată inclusiv cheltuielile pentru instrumente financiare
  2.   În ceea ce privește instrumentele financiare menționate la articolul 33 alineatul (1) litera (b) puse în aplicare în conformitate cu articolul 33 alineatul (4) literele (a) și (b), cheltuielile totale eligibile prezentate în cererea de plată includ și prezintă separat suma totală a contribuției plătite sau preconizate a fi plătite instrumentului financiar pentru investiții în destinatarii finali, pe o perioadă prestabilită de maximum doi ani, inclusiv costurile sau comisioanele de administrare.
  3.   
  [....] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cereri de plată inclusiv cheltuielile pentru instrumente financiare

2.   În ceea ce privește instrumentele financiare menționate la articolul 33 alineatul (1) litera (b) puse în aplicare în conformitate cu articolul 33 alineatul (4) literele (a) și (b), cheltuielile totale eligibile prezentate în cererea de plată includ și prezintă separat suma totală a contribuției plătite sau preconizate a fi plătite instrumentului financiar pentru investiții în destinatarii finali, care urmează să fie efectuate pe o perioadă prestabilită de maximum doi ani, inclusiv costurile sau comisioanele de administrare.

3.   Suma calculată în conformitate cu alineatul (2) este ajustată în cererile ulterioare de plată, astfel încât să reflecte diferența între suma contribuției plătite anterior instrumentului financiar în cauză și sumele investite efectiv în destinatarii finali, plus costurile de gestionare și comisioanele plătite. Aceste sume se prezintă separat în cererea de plată.

[....]

Cereri de plată inclusiv cheltuielile pentru instrumente financiare

2.   În ceea ce privește instrumentele financiare menționate la articolul 33 alineatul (1) litera (b) puse în aplicare în conformitate cu articolul 33 alineatul (4) literele (a) și (b), cheltuielile totale eligibile prezentate în cererea de plată includ și prezintă separat suma totală a contribuției plătite sau preconizate a fi plătite instrumentului financiar pentru investiții în destinatarii finali, pe o perioadă prestabilită de maximum doi ani, inclusiv costurile sau comisioanele de administrare.

3.

[....]

Expunere de motive

Textul propunerii de regulament încurajează în special folosirea instrumentelor standard stabilite de Comisie, în scopul (cu care Comitetul este de acord) de a limita utilizarea excesivă a instrumentelor de inginerie financiară doar pentru a certifica cheltuielile. Amendamentele propuse de Comitet urmăresc o reechilibrare, inclusiv prin intermediul unei mai mari diversificări a termenilor și condițiilor și al introducerii unei marje de toleranță în ceea ce privește capacitatea de a respecta previziunile.

Amendamentul 31

Articolul 39

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Utilizarea resurselor rămase după închiderea programului
  Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a asigura că resursele și câștigurile de capital, precum și alte câștiguri sau profituri care pot fi atribuite contribuției din partea fondurilor CSC pentru instrumentele financiare sunt utilizate în conformitate cu obiectivele programului timp de cel puțin 10 ani de la închiderea programului. | Utilizarea resurselor rămase după închiderea programului
  Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a asigura că resursele și câștigurile de capital, precum și alte câștiguri sau profituri care pot fi atribuite contribuției din partea fondurilor CSC pentru instrumentele financiare sunt utilizate în conformitate cu obiectivele programului timp de cel puțin ani de la închiderea programului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Utilizarea resurselor rămase după închiderea programului

Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a asigura că resursele și câștigurile de capital, precum și alte câștiguri sau profituri care pot fi atribuite contribuției din partea fondurilor CSC pentru instrumentele financiare sunt utilizate în conformitate cu obiectivele programului timp de cel puțin 10 ani de la închiderea programului.

Utilizarea resurselor rămase după închiderea programului

Statele membre adoptă măsurile necesare pentru a asigura că resursele și câștigurile de capital, precum și alte câștiguri sau profituri care pot fi atribuite contribuției din partea fondurilor CSC pentru instrumentele financiare sunt utilizate în conformitate cu obiectivele programului timp de cel puțin ani de la închiderea programului.

Expunere de motive

Se consideră că perioada în care este obligatorie utilizarea instrumentelor de inginerie financiară și a resurselor care provin de aici nu trebuie să fie atât de lungă. Într-adevăr, o perioadă de 10 ani de la închiderea programului introduce o insecuritate juridică pe termen lung.

Amendamentul 32

Articolul 40 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Raport privind punerea în aplicare a instrumentelor financiare
  2.   Raportul menționat la alineatul (1) include, pentru fiecare instrument financiar, următoarele informații:






  a) | identificarea programului și a priorității în cadrul cărora se furnizează contribuția din partea fondurilor CSC;
  [....] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Raport privind punerea în aplicare a instrumentelor financiare

2.   Raportul menționat la alineatul (1) include, pentru fiecare instrument financiar, următoarele informații:

a)

identificarea programului și a priorității în cadrul cărora se furnizează contribuția din partea fondurilor CSC;

[....]

| e) | suma totală a contribuției plătite sau angajate în contractele de garantare de instrumentul financiar către destinatarii finali pe program și pe prioritate sau măsură, astfel cum este inclusă în cererile de plată transmise Comisiei; |
| --- | --- |

e)

suma totală a contribuției plătite sau angajate în contractele de garantare de instrumentul financiar către destinatarii finali pe program și pe prioritate sau măsură, astfel cum este inclusă în cererile de plată transmise Comisiei;

| f) | veniturile instrumentului financiar și rambursările către acesta; |
| --- | --- |

f)

veniturile instrumentului financiar și rambursările către acesta;

| g) | efectul multiplicator al investițiilor realizate de instrumentul financiar și valoarea investițiilor și participărilor; |
| --- | --- |

g)

efectul multiplicator al investițiilor realizate de instrumentul financiar și valoarea investițiilor și participărilor;

| h) | contribuția instrumentului financiar la îndeplinirea indicatorilor programului și priorității în cauză.
  [....] |
| --- | --- |

h)

contribuția instrumentului financiar la îndeplinirea indicatorilor programului și priorității în cauză.

[....]

Raport privind punerea în aplicare a instrumentelor financiare

2.   Raportul menționat la alineatul (1) include, pentru fiecare instrument financiar, următoarele informații:

| a) | identificarea programului și a priorității în cadrul cărora se furnizează contribuția din partea fondurilor CSC;
  [....] |
| --- | --- |

a)

identificarea programului și a priorității în cadrul cărora se furnizează contribuția din partea fondurilor CSC;

[....]

| e) | suma totală a contribuției plătite sau angajate în contractele de garantare de instrumentul financiar către destinatarii finali pe program și pe prioritate sau măsură, astfel cum este inclusă în cererile de plată transmise Comisiei; |
| --- | --- |

e)

suma totală a contribuției plătite sau angajate în contractele de garantare de instrumentul financiar către destinatarii finali pe program și pe prioritate sau măsură, astfel cum este inclusă în cererile de plată transmise Comisiei;

| | |
| --- | --- |

)

| ) | efectul multiplicator al investițiilor realizate de instrumentul financiar și valoarea investițiilor și participărilor; |
| --- | --- |

efectul multiplicator al investițiilor realizate de instrumentul financiar și valoarea investițiilor și participărilor;

| | [....] |
| --- | --- |

[....]

Expunere de motive

Se urmărește simplificarea obligațiilor de raportare anuală (reporting) a datelor solicitate de Comisie în privința punerii în aplicare a instrumentelor financiare.

Amendamentul 33

Articolul 42 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Compoziția comitetului de monitorizare
  1.   Comitetul de monitorizare este compus din reprezentanți ai autorităților de management și ai organismelor intermediare și din reprezentanți ai partenerilor. Fiecare membru al comitetului de monitorizare are drept de vot.
  Comitetul de monitorizare a unui program în temeiul obiectivului de cooperare teritorială europeană include, de asemenea, reprezentanți ai țărilor terțe care participă la program. | Compoziția comitetului de monitorizare
  1.   Comitetul de monitorizare este compus din reprezentanți ai autorităților de management și ai organismelor intermediare și din reprezentanți ai partenerilor. Fiecare membru al comitetului de monitorizare are drept de vot.
  Comitetul de monitorizare a unui program în temeiul obiectivului de cooperare teritorială europeană include, de asemenea, reprezentanți ai țărilor terțe care participă la program. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Compoziția comitetului de monitorizare

1.   Comitetul de monitorizare este compus din reprezentanți ai autorităților de management și ai organismelor intermediare și din reprezentanți ai partenerilor. Fiecare membru al comitetului de monitorizare are drept de vot.

Comitetul de monitorizare a unui program în temeiul obiectivului de cooperare teritorială europeană include, de asemenea, reprezentanți ai țărilor terțe care participă la program.

Compoziția comitetului de monitorizare

1.   Comitetul de monitorizare este compus din reprezentanți ai autorităților de management și ai organismelor intermediare și din reprezentanți ai partenerilor. Fiecare membru al comitetului de monitorizare are drept de vot.

Comitetul de monitorizare a unui program în temeiul obiectivului de cooperare teritorială europeană include, de asemenea, reprezentanți ai țărilor terțe care participă la program.

Expunere de motive

Nu este limpede cum se va articula participarea țărilor terțe și a teritoriilor aflate în vecinătatea regiunilor ultraperiferice cu cooperarea teritorială europeană. În cazul programelor finanțate prin IEVP sau IPA, ca și prin FEDER, programe menționate la articolul 28 din regulamentul privind cooperarea teritorială, este clar că se impune participarea țărilor terțe. Cu toate acestea, în cazul regiunilor ultraperiferice, țările terțe și teritoriile vecine (cu excepția Insulelor Canare și a Marocului) nu sunt incluse nici în IEVP, nici în IPA, fiind vorba despre țări care primesc alocări din FED și nu contribuie cu fonduri suplimentare la cooperarea teritorială europeană. Deși RUP trebuie să coopereze cu țările terțe, programele de cooperare teritorială ale regiunilor ultraperiferice prevăd doar alocări din FEDER. De asemenea, deși 30 % din acestea pot fi utilizate în afara teritoriului Uniunii, țările terțe respective nu trebuie să participe la Comitetele de monitorizare.

Amendamentul 34

Articolul 43 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Funcțiile comitetului de monitorizare
  1.   Comitetul de monitorizare se reunește cel puțin o dată pe an și examinează punerea în aplicare a programului și progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor acestuia. În acest scop, comitetul ia în considerare datele financiare, indicatorii comuni și specifici fiecărui program, inclusiv modificările cu privire la indicatorii de rezultat și progresele în vederea atingerii valorilor țintă cuantificate și a obiectivelor de etapă definite în cadrul de performanță. | Funcțiile comitetului de monitorizare
  1.   Comitetul de monitorizare se reunește cel puțin o dată pe an și examinează punerea în aplicare a programului și progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor acestuia. În acest scop, comitetul ia în considerare datele financiare, indicatorii comuni și specifici fiecărui program, inclusiv modificările cu privire la indicatorii de rezultat și progresele în vederea atingerii valorilor țintă cuantificate și obiectivel de etapă definite în cadrul de performanță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Funcțiile comitetului de monitorizare

1.   Comitetul de monitorizare se reunește cel puțin o dată pe an și examinează punerea în aplicare a programului și progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor acestuia. În acest scop, comitetul ia în considerare datele financiare, indicatorii comuni și specifici fiecărui program, inclusiv modificările cu privire la indicatorii de rezultat și progresele în vederea atingerii valorilor țintă cuantificate și a obiectivelor de etapă definite în cadrul de performanță.

Funcțiile comitetului de monitorizare

1.   Comitetul de monitorizare se reunește cel puțin o dată pe an și examinează punerea în aplicare a programului și progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor acestuia. În acest scop, comitetul ia în considerare datele financiare, indicatorii comuni și specifici fiecărui program, inclusiv modificările cu privire la indicatorii de rezultat și progresele în vederea atingerii valorilor țintă cuantificate și obiectivel de etapă definite în cadrul de performanță.

Expunere de motive

Se consideră că, pentru a examina punerea în aplicare a programului, este necesar să se țină seama și de exercițiile de evaluare în timpul perioadei de programare, prevăzute la articolul 49.

Amendamentul 35

Articolul 47 alineat nou (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Dispoziții generale
  1.   Evaluările se efectuează pentru îmbunătățirea calității elaborării și punerii în aplicare a programelor, precum și în vederea aprecierii eficacității, eficienței și impactului acestora. Impactul programelor se evaluează în conformitate cu misiunea fondurilor CSC respective în ceea ce privește țintele pentru strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii (2), precum și în raport cu produsul intern brut (PIB) și șomajul, după caz.
  2.   Statele membre pun la dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii comuni și, după caz, specifici ai programelor. | Dispoziții generale
  1.   Evaluările se efectuează pentru îmbunătățirea calității elaborării și punerii în aplicare a programelor, precum și în vederea aprecierii eficacității, eficienței și impactului acestora. Impactul programelor se evaluează în conformitate cu misiunea fondurilor CSC respective în ceea ce privește țintele pentru strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii (2), precum și în raport cu produsul intern brut (PIB) și șomajul, după caz.
     
     Statele membre pun la dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii comuni și, după caz, specifici ai programelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Dispoziții generale

1.   Evaluările se efectuează pentru îmbunătățirea calității elaborării și punerii în aplicare a programelor, precum și în vederea aprecierii eficacității, eficienței și impactului acestora. Impactul programelor se evaluează în conformitate cu misiunea fondurilor CSC respective în ceea ce privește țintele pentru strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii (2), precum și în raport cu produsul intern brut (PIB) și șomajul, după caz.

2.   Statele membre pun la dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii comuni și, după caz, specifici ai programelor.

Dispoziții generale

1.   Evaluările se efectuează pentru îmbunătățirea calității elaborării și punerii în aplicare a programelor, precum și în vederea aprecierii eficacității, eficienței și impactului acestora. Impactul programelor se evaluează în conformitate cu misiunea fondurilor CSC respective în ceea ce privește țintele pentru strategia Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii (2), precum și în raport cu produsul intern brut (PIB) și șomajul, după caz.

Statele membre pun la dispoziție resursele necesare pentru efectuarea evaluărilor și asigură instituirea de proceduri pentru generarea și colectarea datelor necesare pentru evaluări, inclusiv a datelor privind indicatorii comuni și, după caz, specifici ai programelor.

Expunere de motive

Este important ca evaluările de impact să poată avea în vedere și alte aspecte la fel de importante, conform abordării „dincolo de PIB”, prezentată în avizul Comitetului Regiunilor„Măsurarea progreselor – dincolo de PIB” (cf. CdR 163/2010 fin).

Amendamentul 36

Articolul 48 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Evaluările ex ante analizează:
  [....]






  g) | caracterul realist al valorilor-țintă cuantificate ale indicatorilor, având în vedere sprijinul preconizat din partea fondurilor CSC; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   Evaluările ex ante analizează:

[....]

g)

caracterul realist al valorilor-țintă cuantificate ale indicatorilor, având în vedere sprijinul preconizat din partea fondurilor CSC;

| h) | motivarea formei de sprijin propuse; |
| --- | --- |

h)

motivarea formei de sprijin propuse;

| i) | adecvarea resurselor umane și a capacității administrative pentru gestionarea programului; |
| --- | --- |

i)

adecvarea resurselor umane și a capacității administrative pentru gestionarea programului;

| j) | adecvarea procedurilor de monitorizare a programului și de colectare a datelor necesare pentru realizarea evaluărilor; |
| --- | --- |

j)

adecvarea procedurilor de monitorizare a programului și de colectare a datelor necesare pentru realizarea evaluărilor;

| k) | adecvarea obiectivelor de etapă selectate pentru cadrul de performanță; |
| --- | --- |

k)

adecvarea obiectivelor de etapă selectate pentru cadrul de performanță;

| l) | adecvarea măsurilor planificate pentru a promova egalitatea de șanse între femei și bărbați și a preveni discriminarea; |
| --- | --- |

l)

adecvarea măsurilor planificate pentru a promova egalitatea de șanse între femei și bărbați și a preveni discriminarea;

| m) | adecvarea măsurilor planificate pentru promovarea dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

m)

adecvarea măsurilor planificate pentru promovarea dezvoltării durabile.

3.   Evaluările ex ante analizează:

[....]

| g) | caracterul realist al valorilor-țintă cuantificate ale indicatorilor, având în vedere sprijinul preconizat din partea fondurilor CSC; |
| --- | --- |

g)

caracterul realist al valorilor-țintă cuantificate ale indicatorilor, având în vedere sprijinul preconizat din partea fondurilor CSC;

| h) | motivarea formei de sprijin propuse; |
| --- | --- |

h)

motivarea formei de sprijin propuse;

| i) | adecvarea resurselor umane și a capacității administrative pentru gestionarea programului; |
| --- | --- |

i)

adecvarea resurselor umane și a capacității administrative pentru gestionarea programului;

| | |
| --- | --- |

)

| | |
| --- | --- |

| ) | adecvarea măsurilor planificate pentru a promova egalitatea de șanse între femei și bărbați și a preveni discriminarea; |
| --- | --- |

adecvarea măsurilor planificate pentru a promova egalitatea de șanse între femei și bărbați și a preveni discriminarea;

| ) | adecvarea măsurilor planificate pentru promovarea dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

)

adecvarea măsurilor planificate pentru promovarea dezvoltării durabile.

Expunere de motive

Comitetul consideră că evaluarea ex ante nu poate conține elemente care nu pot fi cuantificate corespunzător înainte de activarea programelor, sau care figurează deja în alte rapoarte (cum ar fi sistemul de gestionare și control și contractul de parteneriat); în acest sens, se propune eliminarea anumitor informații.

Amendamentul 37

Articolul 49 alineat nou (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Evaluarea în timpul perioadei de programare
  1.   Autoritatea de management elaborează un plan de evaluare pentru fiecare program și îl transmite în conformitate cu normele specifice fondurilor.
  2.   Statele membre se asigură că sunt disponibile capacități de evaluare corespunzătoare.
  3.   În timpul perioadei de programare, autoritățile de management efectuează evaluări, inclusiv evaluări privind eficacitatea, eficiența și impactul fiecărui program, pe baza planului de evaluare. Cel puțin o dată pe durata perioadei de programare, o evaluare analizează modul în care contribuțiile din partea fondurilor CSC au contribuit la obiectivele fiecărei priorități. Toate evaluările sunt examinate de comitetul de monitorizare și trimise Comisiei.
  4.   Comisia poate efectua, din proprie inițiativă, evaluări ale programelor. | Evaluarea în timpul perioadei de programare
  1.   Autoritatea de management elaborează un plan de evaluare pentru fiecare program și îl transmite în conformitate cu normele specifice fondurilor.
  2.   Statele membre se asigură că sunt disponibile capacități de evaluare corespunzătoare.
  3.   În timpul perioadei de programare, autoritățile de management efectuează evaluări, inclusiv evaluări privind eficacitatea, eficiența și impactul fiecărui program, pe baza planului de evaluare. Cel puțin o dată pe durata perioadei de programare, o evaluare analizează modul în care contribuțiile din partea fondurilor CSC au contribuit la obiectivele fiecărei priorități. Toate evaluările sunt examinate de comitetul de monitorizare și trimise Comisiei.
     
  .   Comisia poate efectua, din proprie inițiativă, evaluări ale programelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Evaluarea în timpul perioadei de programare

1.   Autoritatea de management elaborează un plan de evaluare pentru fiecare program și îl transmite în conformitate cu normele specifice fondurilor.

2.   Statele membre se asigură că sunt disponibile capacități de evaluare corespunzătoare.

3.   În timpul perioadei de programare, autoritățile de management efectuează evaluări, inclusiv evaluări privind eficacitatea, eficiența și impactul fiecărui program, pe baza planului de evaluare. Cel puțin o dată pe durata perioadei de programare, o evaluare analizează modul în care contribuțiile din partea fondurilor CSC au contribuit la obiectivele fiecărei priorități. Toate evaluările sunt examinate de comitetul de monitorizare și trimise Comisiei.

4.   Comisia poate efectua, din proprie inițiativă, evaluări ale programelor.

Evaluarea în timpul perioadei de programare

1.   Autoritatea de management elaborează un plan de evaluare pentru fiecare program și îl transmite în conformitate cu normele specifice fondurilor.

2.   Statele membre se asigură că sunt disponibile capacități de evaluare corespunzătoare.

3.   În timpul perioadei de programare, autoritățile de management efectuează evaluări, inclusiv evaluări privind eficacitatea, eficiența și impactul fiecărui program, pe baza planului de evaluare. Cel puțin o dată pe durata perioadei de programare, o evaluare analizează modul în care contribuțiile din partea fondurilor CSC au contribuit la obiectivele fiecărei priorități. Toate evaluările sunt examinate de comitetul de monitorizare și trimise Comisiei.

.   Comisia poate efectua, din proprie inițiativă, evaluări ale programelor.

Expunere de motive

În vederea unei mai bune orientări către rezultate, se impune ca concluziile evaluărilor în timpul perioadei de programare să fie folosite efectiv, pentru a spori eficiența programelor.

Amendamentul 38

Articolul 54 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Operațiuni generatoare de venituri
  1.   Veniturile nete generate după finalizarea unei operațiuni desfășurate într-o perioadă de referință specifică se stabilesc în avans, prin una dintre următoarele metode:






  a) | aplicarea unui procent forfetar din venituri pentru tipul de operațiune vizată; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Operațiuni generatoare de venituri

1.   Veniturile nete generate după finalizarea unei operațiuni desfășurate într-o perioadă de referință specifică se stabilesc în avans, prin una dintre următoarele metode:

a)

aplicarea unui procent forfetar din venituri pentru tipul de operațiune vizată;

| b) | calcularea valorii curente a veniturilor nete ale operațiunii, luând în considerare aplicarea principiului „poluatorul plătește” și, dacă este cazul, evaluarea capitalului propriu, în funcție de prosperitatea relativă a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

b)

calcularea valorii curente a veniturilor nete ale operațiunii, luând în considerare aplicarea principiului „poluatorul plătește” și, dacă este cazul, evaluarea capitalului propriu, în funcție de prosperitatea relativă a statului membru în cauză.

Cheltuielile eligibile ale operațiunii care urmează a fi cofinanțată nu depășesc valoarea curentă a costului de investiție al operațiunii minus valoarea curentă a venitului net, determinate conform uneia dintre aceste metode.

Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 142 privind definirea ratei forfetare menționate la litera (a) de mai sus.

Comisia adoptă metodologia de la litera (b) prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 143 alineatul (3).

Operațiuni generatoare de venituri

1.   Veniturile nete generate după finalizarea unei operațiuni desfășurate într-o perioadă de referință specifică se stabilesc în avans, prin una dintre următoarele metode:

| a) | aplicarea unui procent forfetar din venituri pentru tipul de operațiune vizată; |
| --- | --- |

a)

aplicarea unui procent forfetar din venituri pentru tipul de operațiune vizată;

| b) | calcularea valorii curente a veniturilor nete ale operațiunii, luând în considerare aplicarea principiului „poluatorul plătește” și, dacă este cazul, evaluarea capitalului propriu, în funcție de prosperitatea relativă a statului membru în cauză. |
| --- | --- |

b)

calcularea valorii curente a veniturilor nete ale operațiunii, luând în considerare aplicarea principiului „poluatorul plătește” și, dacă este cazul, evaluarea capitalului propriu, în funcție de prosperitatea relativă a statului membru în cauză.

Cheltuielile eligibile ale operațiunii care urmează a fi cofinanțată nu depășesc valoarea curentă a costului de investiție al operațiunii minus valoarea curentă a venitului net, determinate conform uneia dintre aceste metode.

definirea ratei forfetare menționate la litera (a) de mai sus

| | | |
| --- | --- | --- |

;

| | |
| --- | --- |

| | ; |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

;

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | ; |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Comisia adoptă metodologia de la litera (b) prin acte de punere în aplicare, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 143 alineatul (3).

Expunere de motive

Se consideră că ar fi preferabil să se revină la regulile în vigoare în perioada 2000-2006, care prevedeau aplicarea unei rate de intervenție specifice (reduse) și unice în cazul proiectelor generatoare de venituri, pentru a nu descuraja promotorii de proiecte.

Amendamentul 39

Articolul 55

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Eligibilitatea
  1.   Eligibilitatea cheltuielilor se stabilește pe baza normelor naționale, cu excepția cazului în care există norme specifice în cadrul sau în temeiul prezentului regulament sau în normele specifice fondurilor.
  [...]
  6.   Veniturile nete generate direct de o operațiune în cursul punerii sale în aplicare, care nu au fost luate în considerare la data aprobării operațiunii, sunt deduse din cheltuielile eligibile ale operațiunii în cererea finală de plată prezentată de beneficiar. Această regulă nu se aplică instrumentelor financiare și premiilor.
  [...] | Eligibilitatea
  1.   Eligibilitatea cheltuielilor se stabilește pe baza normelor naționale, cu excepția cazului în care există norme specifice în cadrul sau în temeiul prezentului regulament sau în normele specifice fondurilor.
  [...]
     
  [...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Eligibilitatea

1.   Eligibilitatea cheltuielilor se stabilește pe baza normelor naționale, cu excepția cazului în care există norme specifice în cadrul sau în temeiul prezentului regulament sau în normele specifice fondurilor.

[...]

6.   Veniturile nete generate direct de o operațiune în cursul punerii sale în aplicare, care nu au fost luate în considerare la data aprobării operațiunii, sunt deduse din cheltuielile eligibile ale operațiunii în cererea finală de plată prezentată de beneficiar. Această regulă nu se aplică instrumentelor financiare și premiilor.

[...]

Eligibilitatea

1.   Eligibilitatea cheltuielilor se stabilește pe baza normelor naționale, cu excepția cazului în care există norme specifice în cadrul sau în temeiul prezentului regulament sau în normele specifice fondurilor.

[...]

[...]

Expunere de motive

Pentru ca verificările în cursul punerii în practică a intervențiilor să nu devină mai împovărătoare, se consideră că nu trebuie să se țină seama de prevederile alineatului (6). Ar trebui introdus un nou alineat (9), întrucât cooperarea teritorială merită să beneficieze de un regim specific, dat fiind că aplicarea sau alinierea diverselor norme naționale ar constitui un obstacol administrativ prea mare în calea implementării adecvate a proiectelor.

Amendamentul 40

Articolul 59 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Norme specifice de eligibilitate pentru granturi
  3.   Următoarele costuri nu sunt eligibile pentru o contribuție din partea fondurilor CSC:






  a) | dobânzi debitoare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Norme specifice de eligibilitate pentru granturi

3.   Următoarele costuri nu sunt eligibile pentru o contribuție din partea fondurilor CSC:

a)

dobânzi debitoare;

| b) | achiziționarea de terenuri neconstruite și de terenuri construite cu o valoare mai mare de 10 % din cheltuielile totale eligibile ale operațiunii în cauză. În cazuri excepționale și justificate corespunzător, se poate stabili un procentaj mai ridicat pentru operațiunile privind protecția mediului; |
| --- | --- |

b)

achiziționarea de terenuri neconstruite și de terenuri construite cu o valoare mai mare de 10 % din cheltuielile totale eligibile ale operațiunii în cauză. În cazuri excepționale și justificate corespunzător, se poate stabili un procentaj mai ridicat pentru operațiunile privind protecția mediului;

| c) | taxa pe valoarea adăugată. Cu toate acestea, sumele corespunzând TVA-ului sunt eligibile dacă nu se pot recupera în temeiul legislației naționale privind TVA-ul și sunt plătite de un beneficiar diferit de persoana neimpozabilă definită la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE, cu condiția ca aceste sume aferente TVA-ului să nu fi fost suportate în contextul furnizării de infrastructură. |
| --- | --- |

c)

taxa pe valoarea adăugată. Cu toate acestea, sumele corespunzând TVA-ului sunt eligibile dacă nu se pot recupera în temeiul legislației naționale privind TVA-ul și sunt plătite de un beneficiar diferit de persoana neimpozabilă definită la articolul 13 alineatul (1) primul paragraf din Directiva 2006/112/CE, cu condiția ca aceste sume aferente TVA-ului să nu fi fost suportate în contextul furnizării de infrastructură.

Norme specifice de eligibilitate pentru granturi

3.   Următoarele costuri nu sunt eligibile pentru o contribuție din partea fondurilor CSC:

| a) | dobânzi debitoare; |
| --- | --- |

a)

dobânzi debitoare;

| b) | achiziționarea de terenuri neconstruite și de terenuri construite cu o valoare mai mare de 10 % din cheltuielile totale eligibile ale operațiunii în cauză. În cazuri excepționale și justificate corespunzător, se poate stabili un procentaj mai ridicat pentru operațiunile privind protecția mediului; |
| --- | --- |

b)

achiziționarea de terenuri neconstruite și de terenuri construite cu o valoare mai mare de 10 % din cheltuielile totale eligibile ale operațiunii în cauză. În cazuri excepționale și justificate corespunzător, se poate stabili un procentaj mai ridicat pentru operațiunile privind protecția mediului;

| c) | taxa pe valoarea adăugată . . |
| --- | --- |

c)

taxa pe valoarea adăugată . .

Expunere de motive

Comitetul consideră că numai TVA-ul recuperabil ar trebui să fie neeligibil pentru contribuții din partea fondurilor relevante din cadrul CSC. Dacă în toate proiectele implementate de instituții aparținând sectorului public sumele reprezentând TVA-ul, care nu sunt recuperabile, sunt considerate neeligibile, cofinanțarea națională ar crește substanțial, iar capacitatea autorităților regionale și locale de a implementa proiecte ar fi pusă în primejdie. În plus, CoR consideră că regula privind neeligibilitatea TVA-ului în contextul furnizării de infrastructură către beneficiari este discriminatorie în raport cu alte tipuri de intervenție.

Amendamentul 41

Articolul 64

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acreditarea și coordonarea
      [...]3.   Acreditarea se bazează pe o opinie emisă de un organism de audit independent care evaluează dacă organismul respectă criteriile de acreditare. Organismul independent de audit își desfășoară activitatea în conformitate cu normele de audit recunoscute la nivel internațional.
  [...]
  5.   Statul membru poate desemna un organism de coordonare a cărui responsabilitate este de a asigura legătura cu Comisia de a-i transmite acesteia informații, de a promova aplicarea armonizată a normelor Uniunii, de a realiza un raport de sinteză oferind o prezentare generală la nivel național a tuturor declarațiilor de management și a opiniilor de audit și de a coordona aplicarea măsurilor de remediere în ceea ce privește orice deficiențe cu caracter comun. | Acreditarea și coordonarea
      [...]   
  [...] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Acreditarea și coordonarea

3.   Acreditarea se bazează pe o opinie emisă de un organism de audit independent care evaluează dacă organismul respectă criteriile de acreditare. Organismul independent de audit își desfășoară activitatea în conformitate cu normele de audit recunoscute la nivel internațional.

[...]

5.   Statul membru poate desemna un organism de coordonare a cărui responsabilitate este de a asigura legătura cu Comisia de a-i transmite acesteia informații, de a promova aplicarea armonizată a normelor Uniunii, de a realiza un raport de sinteză oferind o prezentare generală la nivel național a tuturor declarațiilor de management și a opiniilor de audit și de a coordona aplicarea măsurilor de remediere în ceea ce privește orice deficiențe cu caracter comun.

Acreditarea și coordonarea

[...]

Expunere de motive

Se urmărește evitarea multiplicării organismelor și entităților care ar complica și mai mult sistemul de gestiune și control.

Amendamentul 42

Articolul 67

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Norme comune în materie de plăți
  1.   Plățile efectuate de Comisie reprezentând contribuții din partea fondurilor CSC pentru fiecare program se realizează în conformitate cu creditele bugetare și sub rezerva fondurilor disponibile. Fiecare plată se atribuie angajamentului bugetar deschis cel mai devreme al fondului în cauză.
  2.   Plățile se efectuează sub formă de prefinanțare, plăți intermediare și plăți ale soldului anual, după caz, și ale soldului final.
  3.   Pentru formele de sprijin în temeiul articolului 57 alineatul (1) literele (b), (c) și (d), sumele plătite către beneficiar vor fi considerate cheltuieli eligibile. | Norme comune în materie de plăți
  1.   Plățile efectuate de Comisie reprezentând contribuții din partea fondurilor CSC pentru fiecare program se realizează în conformitate cu creditele bugetare și sub rezerva fondurilor disponibile. Fiecare plată se atribuie angajamentului bugetar deschis cel mai devreme al fondului în cauză.
  2.   Plățile se efectuează sub formă de prefinanțare, plăți intermediare și plăți ale soldului final.
  3.   Pentru formele de sprijin în temeiul articolului 57 alineatul (1) literele (b), (c) și (d), sumele plătite către beneficiar vor fi considerate cheltuieli eligibile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Norme comune în materie de plăți

1.   Plățile efectuate de Comisie reprezentând contribuții din partea fondurilor CSC pentru fiecare program se realizează în conformitate cu creditele bugetare și sub rezerva fondurilor disponibile. Fiecare plată se atribuie angajamentului bugetar deschis cel mai devreme al fondului în cauză.

2.   Plățile se efectuează sub formă de prefinanțare, plăți intermediare și plăți ale soldului anual, după caz, și ale soldului final.

3.   Pentru formele de sprijin în temeiul articolului 57 alineatul (1) literele (b), (c) și (d), sumele plătite către beneficiar vor fi considerate cheltuieli eligibile.

Norme comune în materie de plăți

1.   Plățile efectuate de Comisie reprezentând contribuții din partea fondurilor CSC pentru fiecare program se realizează în conformitate cu creditele bugetare și sub rezerva fondurilor disponibile. Fiecare plată se atribuie angajamentului bugetar deschis cel mai devreme al fondului în cauză.

2.   Plățile se efectuează sub formă de prefinanțare, plăți intermediare și plăți ale soldului final.

3.   Pentru formele de sprijin în temeiul articolului 57 alineatul (1) literele (b), (c) și (d), sumele plătite către beneficiar vor fi considerate cheltuieli eligibile.

Expunere de motive

Se respinge menționarea „soldului anual”, care introduce principiul verificării și închiderii anuale a conturilor (închidere anuală). Se consideră că propunerea de verificare și închidere anuală a conturilor introduce de fapt o închidere anuală care va spori sarcina administrativă, va impune corecții financiare obligatorii în cazul neregulilor identificate de Comisia Europeană și/sau de Curtea de Conturi Europeană și va reduce flexibilitatea pe care o prezintă posibilitatea de a declara și de a înlocui cheltuielile „excedentare”, existentă în prezent pentru perioada 2007-2013.

Amendamentul 43

Articolul 75 alineatul (1) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Transmiterea informațiilor
  Până la 1 februarie din anul următor sfârșitului perioadei contabile, statul membru transmite Comisiei următoarele documente și informații în conformitate cu [articolul 56] din regulamentul financiar:






  a) | conturile anuale certificate de organisme acreditate relevante în temeiul articolului 64; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Transmiterea informațiilor

Până la 1 februarie din anul următor sfârșitului perioadei contabile, statul membru transmite Comisiei următoarele documente și informații în conformitate cu [articolul 56] din regulamentul financiar:

a)

conturile anuale certificate de organisme acreditate relevante în temeiul articolului 64;

Transmiterea informațiilor

Până la 1 februarie din anul următor sfârșitului perioadei contabile, statul membru transmite Comisiei următoarele documente și informații în conformitate cu [articolul 56] din regulamentul financiar:

| a) | conturile anuale certificate de organisme acreditate relevante în temeiul articolului 64; |
| --- | --- |

a)

conturile anuale certificate de organisme acreditate relevante în temeiul articolului 64;

Expunere de motive

Ca și în actuala perioadă de programare, ar fi util ca prezentarea conturilor anuale să rămână opțiunea facultativă a autorităților de certificare. Termenele prevăzute la articolul 75 sunt greu de respectat, pentru că sunt prea stricte.

Amendamentul 44

Articolul 82 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Investiții pentru creștere și locuri de muncă
  [...]
  Resurse pentru obiectivul privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă sunt repartizate între următoarele trei categorii de regiuni NUTS nivelul 2:






  (a) | regiuni mai puțin dezvoltate, al căror PIB pe cap de locuitor este mai mic de 75 % din PIB-ul mediu al UE-27; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Investiții pentru creștere și locuri de muncă

[...]

Resurse pentru obiectivul privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă sunt repartizate între următoarele trei categorii de regiuni NUTS nivelul 2:

(a)

regiuni mai puțin dezvoltate, al căror PIB pe cap de locuitor este mai mic de 75 % din PIB-ul mediu al UE-27;

| (b) | regiuni de tranziție, al căror PIB pe cap de locuitor este între 75 % și 90 % din media UE-27; |
| --- | --- |

(b)

regiuni de tranziție, al căror PIB pe cap de locuitor este între 75 % și 90 % din media UE-27;

| (c) | regiuni mai dezvoltate, al căror PIB pe cap de locuitor este mai mare de 90 % din PIB-ul mediu al UE-27. |
| --- | --- |

(c)

regiuni mai dezvoltate, al căror PIB pe cap de locuitor este mai mare de 90 % din PIB-ul mediu al UE-27.

Cele trei categorii de regiuni sunt stabilite în funcție de modul în care PIB-ul lor pe cap de locuitor, măsurat în funcție de paritatea puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor din Uniune pentru perioada 2006 - 2008, se referă la PIB-ul mediu al UE-27 pentru aceeași perioadă de referință.

Investiții pentru creștere și locuri de muncă

[...]

Resurse pentru obiectivul privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă sunt repartizate între următoarele trei categorii de regiuni NUTS nivelul 2:

| (a) | regiuni mai puțin dezvoltate, al căror PIB pe cap de locuitor este mai mic de 75 % din PIB-ul mediu al UE-27; |
| --- | --- |

(a)

regiuni mai puțin dezvoltate, al căror PIB pe cap de locuitor este mai mic de 75 % din PIB-ul mediu al UE-27;

| (b) | regiuni de tranziție, al căror PIB pe cap de locuitor este între 75 % și 90 % din media UE-27; |
| --- | --- |

(b)

regiuni de tranziție, al căror PIB pe cap de locuitor este între 75 % și 90 % din media UE-27;

| (c) | regiuni mai dezvoltate, al căror PIB pe cap de locuitor este mai mare de 90 % din PIB-ul mediu al UE-27. |
| --- | --- |

(c)

regiuni mai dezvoltate, al căror PIB pe cap de locuitor este mai mare de 90 % din PIB-ul mediu al UE-27.

Cele trei categorii de regiuni sunt stabilite în funcție de modul în care PIB-ul lor pe cap de locuitor, măsurat în funcție de paritatea puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor din Uniune pentru perioad, se referă la PIB-ul mediu al UE-27 pentru aceeași perioadă de referință.

Expunere de motive

Trebuie precizat că la stabilirea eligibilității unei regiuni vor trebui folosite ultimele cifre disponibile, și nu cele din perioada 2006-2008, care a precedat criza.

Amendamentul 45

Articolul 83 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Resurse globale
  Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, o decizie de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, fără a aduce atingere alineatului (3) din prezentul articol și articolului 84 alineatul (7). | Resurse globale
  Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, o decizie de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, fără a aduce atingere alineatului (3) din prezentul articol și articolului 84 alineatul (7). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Resurse globale

Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, o decizie de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, fără a aduce atingere alineatului (3) din prezentul articol și articolului 84 alineatul (7).

Resurse globale

Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, o decizie de stabilire a defalcării anuale a resurselor globale pentru fiecare stat membru, fără a aduce atingere alineatului (3) din prezentul articol și articolului 84 alineatul (7).

Expunere de motive

CoR dorește să se asigure că resursele alocate programelor de cooperare teritorială vor fi atribuite de Comisie în funcție de domeniile de cooperare și nu printr-o repartizare care urmează logica națională.

Amendamentul 46

Articolul 84

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Resursele pentru investiții pentru creștere și locuri de muncă și pentru cooperarea teritorială europeană
  2.   Următoarele criterii se utilizează pentru defalcarea pe stat membru:






  a) | populația eligibilă, prosperitatea regională, prosperitatea națională și rata de șomaj pentru regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Resursele pentru investiții pentru creștere și locuri de muncă și pentru cooperarea teritorială europeană

2.   Următoarele criterii se utilizează pentru defalcarea pe stat membru:

a)

populația eligibilă, prosperitatea regională, prosperitatea națională și rata de șomaj pentru regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție;

| b) | populația eligibilă, prosperitatea regională, rata șomajului, rata de ocupare a forței de muncă, nivelul educațional și densitatea populației pentru regiunile mai dezvoltate; |
| --- | --- |

b)

populația eligibilă, prosperitatea regională, rata șomajului, rata de ocupare a forței de muncă, nivelul educațional și densitatea populației pentru regiunile mai dezvoltate;

| c) | populația, prosperitatea națională și suprafața pentru Fondul de coeziune. |
| --- | --- |

c)

populația, prosperitatea națională și suprafața pentru Fondul de coeziune.

3.   Cel puțin 25 % din resursele fondurilor structurale pentru regiunile mai puțin dezvoltate, 40 % pentru regiunile de tranziție și 52 % pentru regiunile mai dezvoltate din fiecare stat membru sunt alocate FSE. În sensul prezentei dispoziții, contribuțiile pentru un stat membru acordate prin intermediul [instrumentului de ajutor alimentar pentru persoanele defavorizate] se consideră ca fiind o parte a cotei din fondurile structurale alocate FSE.

[....]

5.   Contribuțiile din fondurile structurale pentru [ajutor alimentar pentru persoanele defavorizate] în temeiul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă este de 2 500 000 000 EUR.

Comisia adoptă, printr-un act de punere în aplicare, o decizie de stabilire a sumei care urmează să fie transferată din suma alocată fiecărui stat membru din fondurile structurale pentru întreaga perioadă în fiecare stat membru. Alocarea din fondurile structurale pentru fiecare stat membru este redusă în mod corespunzător.

Creditele anuale care corespund contribuției din fondurile structurale menționate la primul paragraf sunt înscrise în liniile bugetare corespunzătoare [instrumentului de ajutor alimentar pentru persoanele defavorizate] pentru exercițiul bugetar 2014.

6.   5 % din resursele pentru obiectivul privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă constituie rezerva de performanță care urmează să fie alocată în conformitate cu articolul 19.

[...]

8.   Resursele pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană reprezintă 3,48 % din resursele globale disponibile pentru angajamentul bugetar din fonduri pentru perioada 2014 – 2020 (și anume, un total de 11 700 000 004 EUR).

Resursele pentru investiții pentru creștere și locuri de muncă și pentru cooperarea teritorială europeană

2.   Următoarele criterii se utilizează pentru defalcarea pe stat membru:

| a) | populația eligibilă, prosperitatea regională, prosperitatea națională, și rata de șomaj pentru regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție; |
| --- | --- |

a)

populația eligibilă, prosperitatea regională, prosperitatea națională, și rata de șomaj pentru regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție;

| b) | populația eligibilă, prosperitatea regională, rata șomajului, rata de ocupare a forței de muncă, nivelul educațional și densitatea populației pentru regiunile mai dezvoltate; |
| --- | --- |

b)

populația eligibilă, prosperitatea regională, rata șomajului, rata de ocupare a forței de muncă, nivelul educațional și densitatea populației pentru regiunile mai dezvoltate;

| c) | populația, prosperitatea națională și suprafața pentru Fondul de coeziune. |
| --- | --- |

c)

populația, prosperitatea națională și suprafața pentru Fondul de coeziune.

3.   Cel puțin 2 % din resursele fondurilor structurale pentru regiunile mai puțin dezvoltate,  % pentru regiunile de tranziție și  % pentru regiunile mai dezvoltate din fiecare stat membru sunt alocate FSE. În sensul prezentei dispoziții, contribuțiile pentru un stat membru acordate prin intermediul [instrumentului de ajutor alimentar pentru persoanele defavorizate] se consideră ca fiind o parte a cotei din fondurile structurale alocate FSE.

[....]

5.   Contribuțiile pentru [ajutor alimentar pentru persoanele defavorizate] de 2 500 000 000 EUR.

Comisia adoptă, printr-un act de punere în aplicare, o decizie de stabilire a sumei care urmează să fie transferată din suma alocată

[...]

8.   Resursele pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană reprezintă 3,48 % din resursele globale disponibile pentru angajamentul bugetar din fonduri pentru perioada 2014 – 2020 (și anume, un total de 11 700 000 004 EUR).

Expunere de motive

Dincolo de criteriile folosite de obicei pentru alocarea de resurse statelor membre, Comitetul Regiunilor solicită să se ia în considerare criterii complementare, cum ar fi handicapurile naturale sau demografice grave și permanente care afectează regiunile, așa cum prevede articolul 174 din TFUE. Ar trebui luate în calcul și alte criterii demografice, precum dispersarea populației, depopularea anumitor zone ale unei regiuni, cum ar fi cele rurale și cele frontaliere, precum și îmbătrânirea populației, care pot avea și ele consecințe importante asupra dezvoltării economice și asupra costurilor serviciilor publice.

Totodată, Comitetul consideră că procentajul minim din fondurile structurale care trebuie alocat FSE este prea ridicat. Din acest motiv, solicită scăderea acestui prag pentru fiecare categorie de regiuni. Într-adevăr, Comitetul consideră că este important să se permită regiunilor să investească în sectoarele aflate în creștere și creatoare de locuri de muncă, asigurând în același timp un nivel ambițios de finanțare în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și afacerile sociale.

Cadrul de reglementare a fondurilor structurale poate constitui o nouă bază juridică pentru programul european de ajutor alimentar pentru persoanele defavorizate, dar nu poate în niciun caz să se substituie din punct de vedere financiar acestui program (de ajutor alimentar), ale cărui obiective sunt inspirate de politica agricolă comună.

Și în ultimul rând, CoR dorește să se asigure că resursele alocate programelor de cooperare teritorială vor fi atribuite de Comisia Europeană în funcție de domeniile de cooperare.

Amendamentul 47

Articolul 86 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Adiționalitatea
  4.   Verificarea menținerii în această perioadă a nivelului de cheltuieli structurale publice sau asimilabile în temeiul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă se efectuează exclusiv în statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă cel puțin 15 % din totalul populației.
  În statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă cel puțin 70 % din populație, verificarea se efectuează la nivel național.
  În statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă peste 15 % și sub 70 % din populație, verificarea se efectuează la nivel național și regional. În acest scop, statele membre pun la dispoziția Comisiei informații privind cheltuielile în regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție în fiecare etapă a procesului de verificare. | Adiționalitatea
  4.   Verificarea menținerii în această perioadă a nivelului de cheltuieli structurale publice sau asimilabile în temeiul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă se efectuează exclusiv în statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă cel puțin  % din totalul populației.

  În statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă peste  % și sub 70 % din populație, verificarea se efectuează la nivel național și regional. În acest scop, statele membre pun la dispoziția Comisiei informații privind cheltuielile în regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție în fiecare etapă a procesului de verificare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Adiționalitatea

4.   Verificarea menținerii în această perioadă a nivelului de cheltuieli structurale publice sau asimilabile în temeiul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă se efectuează exclusiv în statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă cel puțin 15 % din totalul populației.

În statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă cel puțin 70 % din populație, verificarea se efectuează la nivel național.

În statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă peste 15 % și sub 70 % din populație, verificarea se efectuează la nivel național și regional. În acest scop, statele membre pun la dispoziția Comisiei informații privind cheltuielile în regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție în fiecare etapă a procesului de verificare.

Adiționalitatea

4.   Verificarea menținerii în această perioadă a nivelului de cheltuieli structurale publice sau asimilabile în temeiul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă se efectuează exclusiv în statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă cel puțin  % din totalul populației.

În statele membre în care regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție reprezintă peste  % și sub 70 % din populație, verificarea se efectuează la nivel național și regional. În acest scop, statele membre pun la dispoziția Comisiei informații privind cheltuielile în regiunile mai puțin dezvoltate și regiunile de tranziție în fiecare etapă a procesului de verificare.

Expunere de motive

Este inutil și superfluu ca verificarea să se efectueze în funcție de mărimea populației, deoarece este la latitudinea statelor membre să stabilească modul de respectare a acestui principiu. În plus, este salutar că verificarea principiului adiționalității nu se efectuează în statele membre în care doar un procentaj mic din populație trăiește în regiunile mai puțin dezvoltate sau în regiunile de tranziție. Pentru a lua în considerare principiul proporționalității, din motive care țin de simplificarea administrativă, pragul ar trebui ridicat la 20 %.

Amendamentul 48

Articolul 87 alineatul (2) literele (c) și (h)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Conținutul și adoptarea programelor operaționale în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă
  2.   Un program operațional stabilește:
  [...]






  c) | contribuția la abordarea integrată a dezvoltării teritoriale prevăzută în contractul de parteneriat, inclusiv:






  i) | mecanismele care asigură coordonarea dintre fonduri, FEADR, EMFF și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și coordonarea cu BEI; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Conținutul și adoptarea programelor operaționale în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă

2.   Un program operațional stabilește:

[...]

c)

contribuția la abordarea integrată a dezvoltării teritoriale prevăzută în contractul de parteneriat, inclusiv:

i)

mecanismele care asigură coordonarea dintre fonduri, FEADR, EMFF și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și coordonarea cu BEI;

| ii) | după caz, o abordare integrată planificată a dezvoltării teritoriale a zonelor urbane, rurale, de coastă și a zonelor de pescuit, precum și a zonelor cu caracteristici teritoriale deosebite, în special modalitățile de punere în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolul 28 și articolul 29; |
| --- | --- |

ii)

după caz, o abordare integrată planificată a dezvoltării teritoriale a zonelor urbane, rurale, de coastă și a zonelor de pescuit, precum și a zonelor cu caracteristici teritoriale deosebite, în special modalitățile de punere în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolul 28 și articolul 29;

| iii) | lista orașelor în care se vor pune în aplicare acțiuni de dezvoltare urbană durabilă, valoarea orientativă a alocării anuale a contribuției FEDER pentru aceste acțiuni, inclusiv resursele delegate orașelor spre gestionare în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [FEDER] și alocarea anuală orientativă a contribuției FSE pentru acțiunile integrate; |
| --- | --- |

iii)

lista orașelor în care se vor pune în aplicare acțiuni de dezvoltare urbană durabilă, valoarea orientativă a alocării anuale a contribuției FEDER pentru aceste acțiuni, inclusiv resursele delegate orașelor spre gestionare în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [FEDER] și alocarea anuală orientativă a contribuției FSE pentru acțiunile integrate;

| iv) | identificarea zonelor în care va fi pusă în aplicare dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității; |
| --- | --- |

iv)

identificarea zonelor în care va fi pusă în aplicare dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității;

| v) | acordurile pentru acțiuni interregionale și transnaționale cu beneficiarii aflați în cel puțin un alt stat membru; |
| --- | --- |

v)

acordurile pentru acțiuni interregionale și transnaționale cu beneficiarii aflați în cel puțin un alt stat membru;

| vi) | atunci când este cazul, contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și la strategiile privind bazinele maritime; |
| --- | --- |

vi)

atunci când este cazul, contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și la strategiile privind bazinele maritime;

| d) | contribuția la abordarea integrată stabilită în contractul de parteneriat pentru a răspunde nevoilor specifice din zonele geografice cele mai afectate de sărăcie sau nevoilor grupurilor țintă cele mai expuse riscului de discriminare sau excludere, în special în cazul comunităților marginalizate, precum și alocațiile financiare orientative;
  [...] |
| --- | --- |

d)

contribuția la abordarea integrată stabilită în contractul de parteneriat pentru a răspunde nevoilor specifice din zonele geografice cele mai afectate de sărăcie sau nevoilor grupurilor țintă cele mai expuse riscului de discriminare sau excludere, în special în cazul comunităților marginalizate, precum și alocațiile financiare orientative;

[...]

| h) | dispozițiile de punere în aplicare a programului operațional, inclusiv:






  i) | identificarea organismului de acreditare, a autorității de management, a autorității de certificare, dacă este cazul, și a autorității de audit; |
| --- | --- | --- |

h)

dispozițiile de punere în aplicare a programului operațional, inclusiv:

i)

identificarea organismului de acreditare, a autorității de management, a autorității de certificare, dacă este cazul, și a autorității de audit;

| ii) | identificarea organismului către care vor fi făcute plățile de către Comisie. |
| --- | --- |

ii)

identificarea organismului către care vor fi făcute plățile de către Comisie.

Conținutul și adoptarea programelor operaționale în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă

2.   Un program operațional stabilește:

[...]

| c) | contribuția la abordarea integrată a dezvoltării teritoriale prevăzută în contractul de parteneriat, inclusiv:






  i) | mecanismele care asigură coordonarea dintre fonduri, FEADR, EMFF și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și coordonarea cu BEI; |
| --- | --- | --- |

c)

contribuția la abordarea integrată a dezvoltării teritoriale prevăzută în contractul de parteneriat, inclusiv:

i)

mecanismele care asigură coordonarea dintre fonduri, FEADR, EMFF și alte instrumente de finanțare ale Uniunii și naționale, precum și coordonarea cu BEI;

| ii) | după caz, o abordare integrată planificată a dezvoltării teritoriale a zonelor urbane, rurale, de coastă și a zonelor de pescuit, precum și a zonelor cu caracteristici teritoriale deosebite, în special modalitățile de punere în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolul 28 și articolul 29; |
| --- | --- |

ii)

după caz, o abordare integrată planificată a dezvoltării teritoriale a zonelor urbane, rurale, de coastă și a zonelor de pescuit, precum și a zonelor cu caracteristici teritoriale deosebite, în special modalitățile de punere în aplicare a dispozițiilor prevăzute la articolul 28 și articolul 29;

| iii) | list orașelor în care se vor pune în aplicare acțiuni de dezvoltare urbană durabilă. valoarea orientativă a alocării anuale a contribuției FEDER pentru aceste acțiuni, inclusiv resursele delegate orașelor spre gestionare în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [FEDER] și alocarea anuală orientativă a contribuției FSE pentru acțiunile integrate; |
| --- | --- |

iii)

list orașelor în care se vor pune în aplicare acțiuni de dezvoltare urbană durabilă. valoarea orientativă a alocării anuale a contribuției FEDER pentru aceste acțiuni, inclusiv resursele delegate orașelor spre gestionare în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [FEDER] și alocarea anuală orientativă a contribuției FSE pentru acțiunile integrate;

| iv) | identificarea zonelor în care va fi pusă în aplicare dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității; |
| --- | --- |

iv)

identificarea zonelor în care va fi pusă în aplicare dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității;

| v) | acordurile pentru acțiuni interregionale și transnaționale cu beneficiarii aflați în cel puțin un alt stat membru; |
| --- | --- |

v)

acordurile pentru acțiuni interregionale și transnaționale cu beneficiarii aflați în cel puțin un alt stat membru;

| | |
| --- | --- |

vi)

| vi) | atunci când este cazul, contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și la strategiile privind bazinele maritime ; |
| --- | --- |

atunci când este cazul, contribuția intervențiilor planificate la strategiile macroregionale și la strategiile privind bazinele maritime ;

| | contribuția la abordarea integrată stabilită în contractul de parteneriat pentru a răspunde nevoilor specifice din zonele geografice cele mai afectate de sărăcie sau nevoilor grupurilor țintă cele mai expuse riscului de discriminare sau excludere, în special în cazul comunităților marginalizate, precum și alocațiile financiare orientative;
  [...] |
| --- | --- |

contribuția la abordarea integrată stabilită în contractul de parteneriat pentru a răspunde nevoilor specifice din zonele geografice cele mai afectate de sărăcie sau nevoilor grupurilor țintă cele mai expuse riscului de discriminare sau excludere, în special în cazul comunităților marginalizate, precum și alocațiile financiare orientative;

[...]

| ) | dispozițiile de punere în aplicare a programului operațional, inclusiv:






  i) | identificarea autorității de management, a autorității de certificare, dacă este cazul, și a autorității de audit; |
| --- | --- | --- |

)

dispozițiile de punere în aplicare a programului operațional, inclusiv:

i)

identificarea autorității de management, a autorității de certificare, dacă este cazul, și a autorității de audit;

| ii) | identificarea organismului către care vor fi făcute plățile de către Comisie. |
| --- | --- |

ii)

identificarea organismului către care vor fi făcute plățile de către Comisie.

Expunere de motive

Propunerea Comisiei, de a identifica un număr fix de orașe, este prea prescriptivă. De aceea, se propune ca această listă să fie una indicativă. În plus, această listă de orașe ar trebui să fie stabilită în parteneriat cu autoritățile locale și regionale.

Se propune includerea textului de la litera (d) în cel de la litera (c), sub forma punctului viii), pentru a oferi astfel detalii exhaustive privind abordarea integrată. De asemenea, în concordanță cu amendamentul propus la articolul 64 alineatul (3), se propune eliminarea referinței la organismul extern de acreditare.

Amendamentul 49

Articolul 91 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Informații care trebuie prezentate Comisiei
  2.   Proiectele majore prezentate Comisiei pentru aprobare sunt cuprinse în lista proiectelor majore dintr-un program operațional. Lista este examinată de către statul membru sau autoritatea de management, la doi ani după adoptarea unui program operațional și poate, la cererea unui stat membru, să fie ajustată în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 26 alineatul (2), în special pentru a include proiecte majore pentru care data finalizării este preconizată a avea loc până la sfârșitul anului 2022. | Informații care trebuie prezentate Comisiei
  2.   Proiectele majore prezentate Comisiei pentru aprobare sunt cuprinse în lista proiectelor majore dintr-un program operațional. roiecte majore până la sfârșitul anului 2022. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Informații care trebuie prezentate Comisiei

2.   Proiectele majore prezentate Comisiei pentru aprobare sunt cuprinse în lista proiectelor majore dintr-un program operațional. Lista este examinată de către statul membru sau autoritatea de management, la doi ani după adoptarea unui program operațional și poate, la cererea unui stat membru, să fie ajustată în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 26 alineatul (2), în special pentru a include proiecte majore pentru care data finalizării este preconizată a avea loc până la sfârșitul anului 2022.

Informații care trebuie prezentate Comisiei

2.   Proiectele majore prezentate Comisiei pentru aprobare sunt cuprinse în lista proiectelor majore dintr-un program operațional. roiecte majore până la sfârșitul anului 2022.

Expunere de motive

Comitetul Regiunilor ar dori ca proiectele majore prezentate în cursul perioadei de programare să poată începe fără a se mai aștepta aprobarea Comisiei, după cum s-a propus în cadrul programării în curs. Comitetul solicită introducerea posibiltății declarării cheltuielilor chiar și înainte de aprobarea proiectului major de către Comisie, pentru a nu întârzia începerea operațiunilor.

Amendamentul 50

Articolul 93 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Un plan de acțiune comun este o operațiune care este definită și gestionată în funcție de produsele și rezultatele pe care le va obține. Acesta conține un grup de proiecte care nu constau în furnizarea de infrastructură sub responsabilitatea beneficiarului, ca parte a programului sau programelor operaționale. Realizările și rezultatele unuiplan de acțiune comun se stabilesc de comun acord între statul membru și Comisie și contribuie la obiectivele specifice ale programelor operaționale și alcătuiesc baza contribuției din partea fondurilor. Rezultatele se referă la efectele directe ale planului de acțiune comun. Beneficiarul este un organism de drept public. Planurile de acțiune comune nu sunt considerate proiecte majore. | 1.   Un plan de acțiune comun este o operațiune care este definită și gestionată în funcție de produsele și rezultatele pe care le va obține. Acesta conține un grup de proiecte sub responsabilitatea beneficiarului, ca parte a programului sau programelor operaționale. Realizările și rezultatele unui plan de acțiune comun se stabilesc de comun acord între statul membru și Comisie și contribuie la obiectivele specifice ale programelor operaționale și alcătuiesc baza contribuției din partea fondurilor. Rezultatele se referă la efectele directe ale planului de acțiune comun. Beneficiarul este un organism de drept public. Planurile de acțiune comune nu sunt considerate proiecte majore. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Un plan de acțiune comun este o operațiune care este definită și gestionată în funcție de produsele și rezultatele pe care le va obține. Acesta conține un grup de proiecte care nu constau în furnizarea de infrastructură sub responsabilitatea beneficiarului, ca parte a programului sau programelor operaționale. Realizările și rezultatele unuiplan de acțiune comun se stabilesc de comun acord între statul membru și Comisie și contribuie la obiectivele specifice ale programelor operaționale și alcătuiesc baza contribuției din partea fondurilor. Rezultatele se referă la efectele directe ale planului de acțiune comun. Beneficiarul este un organism de drept public. Planurile de acțiune comune nu sunt considerate proiecte majore.

1.   Un plan de acțiune comun este o operațiune care este definită și gestionată în funcție de produsele și rezultatele pe care le va obține. Acesta conține un grup de proiecte sub responsabilitatea beneficiarului, ca parte a programului sau programelor operaționale. Realizările și rezultatele unui plan de acțiune comun se stabilesc de comun acord între statul membru și Comisie și contribuie la obiectivele specifice ale programelor operaționale și alcătuiesc baza contribuției din partea fondurilor. Rezultatele se referă la efectele directe ale planului de acțiune comun. Beneficiarul este un organism de drept public. Planurile de acțiune comune nu sunt considerate proiecte majore.

Expunere de motive

Comitetul remarcă faptul că planul de acțiune comun facilitează mai ales implementarea FSE în contextul unor acțiuni precise și specifice, regretând însă că este mai dificil să se recurgă la acest mecanism în cazul FEDER, din cauză că proiectele de infrastructură sunt excluse.

Amendamentul 51

Articolul 93 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Domeniul de aplicare
  2.   Contribuția publică alocată unui plan de acțiune comun este de cel puțin 10 000 000 EUR sau 20 % din contribuția publică a programului sau programelor operaționale, în funcție de care dintre aceste sume este mai mică. | Domeniul de aplicare
  2.   Contribuția publică alocată unui plan de acțiune comun este de cel puțin 000 000 EUR sau  % din contribuția publică a programului sau programelor operaționale, în funcție de care dintre aceste sume este mai mică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Domeniul de aplicare

2.   Contribuția publică alocată unui plan de acțiune comun este de cel puțin 10 000 000 EUR sau 20 % din contribuția publică a programului sau programelor operaționale, în funcție de care dintre aceste sume este mai mică.

Domeniul de aplicare

2.   Contribuția publică alocată unui plan de acțiune comun este de cel puțin 000 000 EUR sau  % din contribuția publică a programului sau programelor operaționale, în funcție de care dintre aceste sume este mai mică.

Expunere de motive

Un prag mai redus este considerat în general ca mai adecvat pentru a garanta că acest instrument corespunde masei critice disponibile. Cu toate acestea, trebuie remarcat că acesta reprezintă un minimum legal, pragul care va fi stabilit în numeroase state membre printr-un proces de negociere urmând să fie considerabil mai ridicat.

Amendamentul 52

Articolul 102 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Transmiterea datelor financiare
  1.   Până la 31 ianuarie, 30 aprilie, 31 iulie și respectiv 31 octombrie, autoritatea de management transmite în format electronic către Comisie, în scopul monitorizării, pentru fiecare program operațional și pe axe prioritare:






  a) | costurile eligibile publice și totale ale operațiunilor și numărul operațiunilor selectate să beneficieze de contribuții; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Transmiterea datelor financiare

1.   Până la 31 ianuarie, 30 aprilie, 31 iulie și respectiv 31 octombrie, autoritatea de management transmite în format electronic către Comisie, în scopul monitorizării, pentru fiecare program operațional și pe axe prioritare:

a)

costurile eligibile publice și totale ale operațiunilor și numărul operațiunilor selectate să beneficieze de contribuții;

| b) | costul eligibil public și total al contractelor sau al altor angajamente juridice încheiate de beneficiari la punerea în aplicare a operațiunilor selectate să beneficieze de contribuții; |
| --- | --- |

b)

costul eligibil public și total al contractelor sau al altor angajamente juridice încheiate de beneficiari la punerea în aplicare a operațiunilor selectate să beneficieze de contribuții;

| c) | cheltuielile totale eligibile declarate de beneficiari către autoritatea de management. |
| --- | --- |

c)

cheltuielile totale eligibile declarate de beneficiari către autoritatea de management.

Transmiterea datelor financiare

1.   Până la 31 ianuarie, 31 iulie , autoritatea de management transmite în format electronic către Comisie, în scopul monitorizării, pentru fiecare program operațional și pe axe prioritare:

| a) | costurile eligibile publice și totale ale operațiunilor și numărul operațiunilor selectate să beneficieze de contribuții; |
| --- | --- |

a)

costurile eligibile publice și totale ale operațiunilor și numărul operațiunilor selectate să beneficieze de contribuții;

| b) | costul eligibil public și total al contractelor sau al altor angajamente juridice încheiate beneficiari ; |
| --- | --- |

b)

costul eligibil public și total al contractelor sau al altor angajamente juridice încheiate beneficiari ;

| c) | cheltuielile totale eligibile declarate de beneficiari către autoritatea de management. |
| --- | --- |

c)

cheltuielile totale eligibile declarate de beneficiari către autoritatea de management.

Expunere de motive

Comitetul dorește simplificarea transmiterii datelor financiare, reducându-se numărul acestor obligații de la 4 la 2 pe an. Același lucru este valabil și pentru transmiterea de informații privind operațiunile selectate, urmând a fi transmise doar date privind costul eligibil public și total al contractelor sau al altor angajamente juridice încheiate între autoritățile de management și beneficiari.

Amendamentul 53

Articolul 105

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Informarea și publicitatea
  1.   Statele membre și autoritățile de management sunt responsabile pentru:






  (a) | asigurarea înființării unui site internet unic sau a unui portal unic de internet care oferă informații și acces la toate programele operaționale din statul membru respectiv; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Informarea și publicitatea

1.   Statele membre și autoritățile de management sunt responsabile pentru:

(a)

asigurarea înființării unui site internet unic sau a unui portal unic de internet care oferă informații și acces la toate programele operaționale din statul membru respectiv;

| (b) | informarea potențialilor beneficiari despre oportunități de finanțare în cadrul programelor operaționale; |
| --- | --- |

(b)

informarea potențialilor beneficiari despre oportunități de finanțare în cadrul programelor operaționale;

| (c) | informarea cetățenilor Uniunii cu privire la rolul și realizările politicii de coeziune și al fondurilor prin acțiuni de informare și comunicare cu privire la rezultatele și impactul contractelor de parteneriat, ale programelor operaționale și ale operațiunilor. |
| --- | --- |

(c)

informarea cetățenilor Uniunii cu privire la rolul și realizările politicii de coeziune și al fondurilor prin acțiuni de informare și comunicare cu privire la rezultatele și impactul contractelor de parteneriat, ale programelor operaționale și ale operațiunilor.

2.   Statele membre, în vederea asigurării transparenței în sprijinul fondurilor, mențin o listă a operațiunilor, defalcată pe programe operaționale și pe fonduri, redactată în format CSV sau XML, care va fi accesibilă prin intermediul site-ului internet unic sau al portalul de internet unic, și care include o enumerare și o scurtă descriere a tuturor programelor operaționale din statul membru respectiv.

Lista de operațiuni trebuie să fie actualizată cel puțin o dată la trei luni.

Informațiile minime care trebuie menționate în lista de operațiuni sunt prevăzute în anexa V.

Informarea și publicitatea

1.   Statele membre și autoritățile de management sunt responsabile pentru:

| (a) | asigurarea înființării unui site internet unic sau a unui portal unic de internet care oferă informații și acces la toate programele operaționale din statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea înființării unui site internet unic sau a unui portal unic de internet care oferă informații și acces la toate programele operaționale din statul membru respectiv;

| (b) | informarea potențialilor beneficiari despre oportunități de finanțare în cadrul programelor operaționale; |
| --- | --- |

(b)

informarea potențialilor beneficiari despre oportunități de finanțare în cadrul programelor operaționale;

| (c) | informarea cetățenilor Uniunii cu privire la rolul și realizările politicii de coeziune și al fondurilor prin acțiuni de informare și comunicare cu privire la rezultatele și impactul contractelor de parteneriat, ale programelor operaționale și ale operațiunilor. |
| --- | --- |

(c)

informarea cetățenilor Uniunii cu privire la rolul și realizările politicii de coeziune și al fondurilor prin acțiuni de informare și comunicare cu privire la rezultatele și impactul contractelor de parteneriat, ale programelor operaționale și ale operațiunilor.

.   Statele membre, în vederea asigurării transparenței în sprijinul fondurilor, mențin o listă a operațiunilor, defalcată pe programe operaționale și pe fonduri, redactată în format CSV sau XML, care va fi accesibilă prin intermediul site-ului internet unic sau al portalul de internet unic, și care include o enumerare și o scurtă descriere a tuturor programelor operaționale din statul membru respectiv.

Lista de operațiuni trebuie să fie actualizată cel puțin o dată la trei luni.

Informațiile minime care trebuie menționate în lista de operațiuni sunt prevăzute în anexa V.

Expunere de motive

Regulamentele vor permite acțiuni de sensibilizare desfășurate în comun de Comisia Europeană și Comitetul Regiunilor, pentru a veni în sprijinul autorităților locale și regionale în activitatea de explicare a modului de funcționare a politicii de coeziune: ex ante, în timpul procesului de aplicare și ex post. CoR ar trebui să aibă posibilitatea de a sprijini eforturile autorităților locale și regionale, în calitatea lor de beneficiari ai fondurilor de coeziune de la care se așteaptă rezultate concrete pe teren. Ca atare, rolul CoR ar trebui să fie și acela de a explica cetățenilor modul în care fondurile structurale au fost implementate și funcția Uniunii Europene în cadrul acestui proces.

În plus, Comitetul dorește simplificarea procedurilor de informare și publicitate, actualizarea de două ori pe an a listei de operațiuni părând așadar a fi suficientă.

Amendamentul 54

Articolul 110 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Determinarea ratelor de cofinanțare
  3.   Rata de cofinanțare la nivelul fiecărei axe prioritare a programelor operaționale în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă nu este mai mare de:






  a) | 85 % pentru Fondul de coeziune; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Determinarea ratelor de cofinanțare

3.   Rata de cofinanțare la nivelul fiecărei axe prioritare a programelor operaționale în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă nu este mai mare de:

a)

85 % pentru Fondul de coeziune;

| b) | 85 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre în care media PIB-ului pe cap de locuitor în perioada 2007 – 2009 a reprezentat sub 85 % din media PIB-ului UE-27 din aceeași perioadă și pentru regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

b)

85 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre în care media PIB-ului pe cap de locuitor în perioada 2007 – 2009 a reprezentat sub 85 % din media PIB-ului UE-27 din aceeași perioadă și pentru regiunile ultraperiferice;

| c) | 80 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre, altele decât cele menționate la litera (b) și care la data de 1 ianuarie 2014 sunt eligibile pentru regimul de tranziție al Fondului de coeziune; |
| --- | --- |

c)

80 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre, altele decât cele menționate la litera (b) și care la data de 1 ianuarie 2014 sunt eligibile pentru regimul de tranziție al Fondului de coeziune;

| d) | 75 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre, altele decât cele menționate la literele (b) și (c) și pentru toate regiunile al căror PIB pe cap de locuitor în perioada 2007-2013 a reprezentat sub 75 % din media PIB-ului pentru UE-25 pentru perioada de referință, dar al căror PIB pe cap de locuitor reprezintă peste 75 % din media PIB-ului pentru UE-27; |
| --- | --- |

d)

75 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre, altele decât cele menționate la literele (b) și (c) și pentru toate regiunile al căror PIB pe cap de locuitor în perioada 2007-2013 a reprezentat sub 75 % din media PIB-ului pentru UE-25 pentru perioada de referință, dar al căror PIB pe cap de locuitor reprezintă peste 75 % din media PIB-ului pentru UE-27;

| e) | 60 % pentru regiunile de tranziție, altele decât cele menționate la litera (d); |
| --- | --- |

e)

60 % pentru regiunile de tranziție, altele decât cele menționate la litera (d);

| f) | 50 % pentru regiunile mai dezvoltate, altele decât cele menționate la litera (d). |
| --- | --- |

f)

50 % pentru regiunile mai dezvoltate, altele decât cele menționate la litera (d).

Rata de cofinanțare la nivelul fiecărei axe prioritare a programelor operaționale în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană nu depășește 75 %.

Determinarea ratelor de cofinanțare

3.   Rata de cofinanțare la nivelul fiecărei axe prioritare a programelor operaționale în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă nu este mai mare de:

| a) | 85 % pentru Fondul de coeziune; |
| --- | --- |

a)

85 % pentru Fondul de coeziune;

| b) | 85 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre în care media PIB-ului pe cap de locuitor în perioada 2007 – 2009 a reprezentat sub 85 % din media PIB-ului UE-27 din aceeași perioadă și pentru regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

b)

85 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre în care media PIB-ului pe cap de locuitor în perioada 2007 – 2009 a reprezentat sub 85 % din media PIB-ului UE-27 din aceeași perioadă și pentru regiunile ultraperiferice;

| c) | 80 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre, altele decât cele menționate la litera (b) și care la data de 1 ianuarie 2014 sunt eligibile pentru regimul de tranziție al Fondului de coeziune; |
| --- | --- |

c)

80 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre, altele decât cele menționate la litera (b) și care la data de 1 ianuarie 2014 sunt eligibile pentru regimul de tranziție al Fondului de coeziune;

| d) | 75 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre, altele decât cele menționate la literele (b) și (c) și pentru toate regiunile al căror PIB pe cap de locuitor în perioada 2007-2013 a reprezentat sub 75 % din media PIB-ului pentru UE-25 pentru perioada de referință, dar al căror PIB pe cap de locuitor reprezintă peste 75 % din media PIB-ului pentru UE-27; |
| --- | --- |

d)

75 % pentru regiunile mai puțin dezvoltate ale statelor membre, altele decât cele menționate la literele (b) și (c) și pentru toate regiunile al căror PIB pe cap de locuitor în perioada 2007-2013 a reprezentat sub 75 % din media PIB-ului pentru UE-25 pentru perioada de referință, dar al căror PIB pe cap de locuitor reprezintă peste 75 % din media PIB-ului pentru UE-27;

| e) | 60 % pentru regiunile de tranziție, altele decât cele menționate la litera (d); |
| --- | --- |

e)

60 % pentru regiunile de tranziție, altele decât cele menționate la litera (d);

| f) | 50 % pentru regiunile mai dezvoltate, altele decât cele menționate la litera (d). |
| --- | --- |

f)

50 % pentru regiunile mai dezvoltate, altele decât cele menționate la litera (d).

Rata de cofinanțare a programelor operaționale în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană nu depășește .

Expunere de motive

Rata de cofinanțare de 75 % propusă pentru programele operaționale în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană este mai mică decât rata de cofinanțare pentru regiunile mai puțin dezvoltate în cadrul obiectivului privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă. Acest lucru face ca programele de cooperare teritorială europeană să fie puțin atractive în aceste regiuni mai puțin dezvoltate. Prin urmare, Comitetul Regiunilor își manifestă dezacordul față de cofinanțarea programelor de cooperare teritorială europeană la această rată mai mică, de 75 %. Comitetul Regiunilor consideră nejustificată o asemenea diferență și solicită ca pentru cele două obiective să fie stabilită o rată identică de cofinanțare, de 85 %. Pentru a menține calitatea cooperării, trebuie păstrate condițiile actuale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (de stabilire a anumitor dispoziții generale) la articolul 53, alineatele (3) și (4), și anume:

„(3)   Pentru programele operaționale în temeiul obiectivului de cooperare teritorială europeană pentru care cel puțin un participant face parte din statele membre al căror produs intern brut (PIB) mediu pe cap de locuitor, între 2001 și 2003, era mai mic de 85 % din media Uniunii Europene cu 25 de membri pentru aceeași perioadă, contribuția din FEDER nu poate fi mai mare de 85 % din totalul cheltuielilor eligibile. Pentru toate celelalte programe operaționale, contribuția din FEDER nu poate fi mai mare de 75 % din totalul cheltuielilor publice eligibile cofinanțate din FEDER.

(4)   Contribuția fondurilor la nivelul axei prioritare nu face obiectul plafoanelor menționate la alineatul (3) și în anexa III. Cu toate acestea, contribuția este stabilită astfel încât suma maximă a contribuției fondurilor și pragul maxim de contribuție pe fond stabilite la nivelul programului operațional să fie respectate.”

Totodată, Comitetul Regiunilor consideră că nu trebuie stabilită o rată maximă de cofinanțare pentru fiecare axă prioritară. Această măsură nu permite diferențierea valorii cofinanțării în cadrul fiecărei axe prioritare, în scopul de a stimula beneficiarii să pună în practică anumite priorități strategice.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Articolul 111 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Adaptarea ratelor de cofinanțare
  4.   gradul de acoperire a suprafețelor cu deficiențe naturale sau demografice grave și permanente, deficiențele fiind definite după cum urmează:






  (a) | statele membre insulare eligibile pentru Fondul de coeziune și celelalte insule, cu excepția celor în care se situează capitala unui stat membru sau care au o legătură permanentă cu continentul; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Adaptarea ratelor de cofinanțare

4.   gradul de acoperire a suprafețelor cu deficiențe naturale sau demografice grave și permanente, deficiențele fiind definite după cum urmează:

(a)

statele membre insulare eligibile pentru Fondul de coeziune și celelalte insule, cu excepția celor în care se situează capitala unui stat membru sau care au o legătură permanentă cu continentul;

| (b) | zonele de munte astfel cum sunt definite prin legislația internă a statului membru; |
| --- | --- |

(b)

zonele de munte astfel cum sunt definite prin legislația internă a statului membru;

| (c) | zonele cu densitate slabă (mai puțin de 50 de locuitori pe km2) și foarte slabă (mai puțin de 8 de locuitori pe km2) a populației. |
| --- | --- |

(c)

zonele cu densitate slabă (mai puțin de 50 de locuitori pe km2) și foarte slabă (mai puțin de 8 de locuitori pe km2) a populației.

2

2

Adaptarea ratelor de cofinanțare

4.   gradul de acoperire a suprafețelor cu deficiențe naturale sau demografice grave și permanente, deficiențele fiind definite după cum urmează:

| (a) | statele membre insulare eligibile pentru Fondul de coeziune și celelalte insule, cu excepția celor în care se situează capitala unui stat membru sau care au o legătură permanentă cu continentul; |
| --- | --- |

(a)

statele membre insulare eligibile pentru Fondul de coeziune și celelalte insule, cu excepția celor în care se situează capitala unui stat membru sau care au o legătură permanentă cu continentul;

| (b) | zonele de munte astfel cum sunt definite prin legislația internă a statului membru; |
| --- | --- |

(b)

zonele de munte astfel cum sunt definite prin legislația internă a statului membru;

| (c) | zonele cu densitate slabă (mai puțin de 50 de locuitori pe km2) și foarte slabă (mai puțin de 8 de locuitori pe km2) a populației. |
| --- | --- |

(c)

zonele cu densitate slabă (mai puțin de 50 de locuitori pe km2) și foarte slabă (mai puțin de 8 de locuitori pe km2) a populației.

2

2

| | |
| --- | --- |

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Articolul 112 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Responsabilitățile statelor membre
  2.   Statele membre au obligația de a preveni, detecta și corecta neregulile și recuperează sumele plătite necuvenit, împreună cu dobânzile eventuale de întârziere. Acestea notifică neregulile respective Comisiei și informează Comisia cu privire la evoluția procedurilor administrative și juridice. | Responsabilitățile statelor membre
  2.   Statele membre au obligația de a preveni, detecta și corecta neregulile și recuperează sumele plătite necuvenit, împreună cu dobânzile eventuale de întârziere. Acestea notifică neregulile respective Comisiei și informează Comisia cu privire la evoluția procedurilor administrative și juridice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Responsabilitățile statelor membre

2.   Statele membre au obligația de a preveni, detecta și corecta neregulile și recuperează sumele plătite necuvenit, împreună cu dobânzile eventuale de întârziere. Acestea notifică neregulile respective Comisiei și informează Comisia cu privire la evoluția procedurilor administrative și juridice.

Responsabilitățile statelor membre

2.   Statele membre au obligația de a preveni, detecta și corecta neregulile și recuperează sumele plătite necuvenit, împreună cu dobânzile eventuale de întârziere. Acestea notifică neregulile respective Comisiei și informează Comisia cu privire la evoluția procedurilor administrative și juridice.

Expunere de motive

Expunere de motive

Se acceptă clarificarea textului Comisiei, dar nu se consideră că introducerea unor sisteme de schimb electronic de date trebuie să se limiteze doar la beneficiarii publici.

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Articolul 113

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Desemnarea autorităților
      [...]5.   Pentru obiectivul privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă, cu condiția respectării principiului separării funcțiilor, autoritatea de management, autoritatea de certificare, dacă este cazul, și autoritatea de audit pot face parte din același organism sau autoritate publică. Cu toate acestea, pentru programele operaționale pentru care cuantumul total al contribuției din partea fondurilor depășește 250 000 000 EUR, autoritatea de audit nu poate face parte din același organism sau autoritate publică din care face parte autoritatea de management.
  [...]
  7.   Statul membru sau autoritatea de management poate încredința gestionarea unei părți a unui program operațional unui organism intermediar prin încheierea unui acord scris între organismul intermediar și statul membru sau autoritatea de management („acord global de grant”). Organismul intermediar furnizează garanții de solvabilitate și de competență în domeniul în cauză, precum și în materie de gestiune administrativă și financiară. | Desemnarea autorităților
      [...]5.   Pentru obiectivul privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă, cu condiția respectării principiului separării funcțiilor, autoritatea de management, autoritatea de certificare, dacă este cazul, și autoritatea de audit pot face parte din același organism sau autoritate publică.
  [...]
  7.   Statul membru sau autoritatea de management poate încredința gestionarea unei părți a unui program operațional unui organism intermediar prin încheierea unui acord scris între organismul intermediar și statul membru sau autoritatea de management („acord global de grant”). Organismul intermediar furnizează garanții de solvabilitate și de competență în domeniul în cauză, precum și în materie de gestiune administrativă și financiară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Desemnarea autorităților

5.   Pentru obiectivul privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă, cu condiția respectării principiului separării funcțiilor, autoritatea de management, autoritatea de certificare, dacă este cazul, și autoritatea de audit pot face parte din același organism sau autoritate publică. Cu toate acestea, pentru programele operaționale pentru care cuantumul total al contribuției din partea fondurilor depășește 250 000 000 EUR, autoritatea de audit nu poate face parte din același organism sau autoritate publică din care face parte autoritatea de management.

[...]

7.   Statul membru sau autoritatea de management poate încredința gestionarea unei părți a unui program operațional unui organism intermediar prin încheierea unui acord scris între organismul intermediar și statul membru sau autoritatea de management („acord global de grant”). Organismul intermediar furnizează garanții de solvabilitate și de competență în domeniul în cauză, precum și în materie de gestiune administrativă și financiară.

Desemnarea autorităților

5.   Pentru obiectivul privind investițiile pentru creștere și locuri de muncă, cu condiția respectării principiului separării funcțiilor, autoritatea de management, autoritatea de certificare, dacă este cazul, și autoritatea de audit pot face parte din același organism sau autoritate publică.

[...]

7.   Statul membru sau autoritatea de management poate încredința gestionarea unei părți a unui program operațional unui organism intermediar prin încheierea unui acord scris între organismul intermediar și statul membru sau autoritatea de management („acord global de grant”). Organismul intermediar furnizează garanții de solvabilitate și de competență în domeniul în cauză, precum și în materie de gestiune administrativă și financiară.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ar fi mai bine să fie menținut actualul sistem, în care, chiar și în cazul programelor cu finanțări ce depășesc 250 de milioane EUR, autoritatea de audit poate aparține aceluiași organism public din care face parte și autoritatea de management.

CoR consideră totodată că garanțiile cerute ar trebui să nu se aplice în cazul în care organismul intermediar este unul de drept public.

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Articolul 114 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Funcțiile autorității de management
  2.   În ceea ce privește gestionarea programului pentru programul operațional, autoritatea de management:






  (a) | sprijină activitatea comitetului de monitorizare și îi furnizează informațiile pe care le solicită pentru îndeplinirea sarcinilor sale, în special datele privind evoluția programului operațional în ceea ce privește realizarea obiectivelor sale, date financiare și date referitoare la indicatori și la obiectivele de etapă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Funcțiile autorității de management

2.   În ceea ce privește gestionarea programului pentru programul operațional, autoritatea de management:

(a)

sprijină activitatea comitetului de monitorizare și îi furnizează informațiile pe care le solicită pentru îndeplinirea sarcinilor sale, în special datele privind evoluția programului operațional în ceea ce privește realizarea obiectivelor sale, date financiare și date referitoare la indicatori și la obiectivele de etapă;

| (b) | întocmește și prezintă Comisiei, după aprobarea comitetului de monitorizare, raportul anual și raportul final de implementare; |
| --- | --- |

(b)

întocmește și prezintă Comisiei, după aprobarea comitetului de monitorizare, raportul anual și raportul final de implementare;

| (c) | pune la dispoziția organismelor intermediare și a beneficiarilor informații relevante pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin și punerea în aplicare a operațiunilor, după caz; |
| --- | --- |

(c)

pune la dispoziția organismelor intermediare și a beneficiarilor informații relevante pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin și punerea în aplicare a operațiunilor, după caz;

| (d) | instituie un sistem pentru a înregistra și stoca în format electronic datele referitoare la fiecare operațiune care sunt necesare pentru monitorizare, evaluare, gestiune financiară, verificare și audit, inclusiv datele privind participanții la operațiuni, după caz; |
| --- | --- |

(d)

instituie un sistem pentru a înregistra și stoca în format electronic datele referitoare la fiecare operațiune care sunt necesare pentru monitorizare, evaluare, gestiune financiară, verificare și audit, inclusiv datele privind participanții la operațiuni, după caz;

| (e) | garantează că datele menționate la litera (d) sunt colectate, înregistrate și stocate în sistem și că datele privind indicatorii sunt defalcate în funcție de sex în cazurile în care defalcarea este cerută în anexa I la regulamentul FSE. |
| --- | --- |

(e)

garantează că datele menționate la litera (d) sunt colectate, înregistrate și stocate în sistem și că datele privind indicatorii sunt defalcate în funcție de sex în cazurile în care defalcarea este cerută în anexa I la regulamentul FSE.

Funcțiile autorității de management

2.   În ceea ce privește gestionarea programului pentru programul operațional, autoritatea de management:

| (a) | sprijină activitatea comitetului de monitorizare și îi furnizează informațiile pe care le solicită pentru îndeplinirea sarcinilor sale, în special datele privind evoluția programului operațional în ceea ce privește realizarea obiectivelor sale, date financiare și date referitoare la indicatori și la obiectivele de etapă; |
| --- | --- |

(a)

sprijină activitatea comitetului de monitorizare și îi furnizează informațiile pe care le solicită pentru îndeplinirea sarcinilor sale, în special datele privind evoluția programului operațional în ceea ce privește realizarea obiectivelor sale, date financiare și date referitoare la indicatori și la obiectivele de etapă;

| (b) | întocmește și prezintă Comisiei, după aprobarea comitetului de monitorizare, raportul anual și raportul final de implementare; |
| --- | --- |

(b)

întocmește și prezintă Comisiei, după aprobarea comitetului de monitorizare, raportul anual și raportul final de implementare;

| (c) | pune la dispoziția organismelor intermediare și a beneficiarilor informații relevante pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin și punerea în aplicare a operațiunilor, după caz; |
| --- | --- |

(c)

pune la dispoziția organismelor intermediare și a beneficiarilor informații relevante pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin și punerea în aplicare a operațiunilor, după caz;

| (d) | instituie un sistem pentru a înregistra și stoca în format electronic datele referitoare la fiecare operațiune care sunt necesare pentru monitorizare, evaluare, gestiune financiară, verificare și audit; |
| --- | --- |

(d)

instituie un sistem pentru a înregistra și stoca în format electronic datele referitoare la fiecare operațiune care sunt necesare pentru monitorizare, evaluare, gestiune financiară, verificare și audit;

| (e) | garantează că datele menționate la litera (d) sunt colectate, înregistrate și stocate în sistem și că datele privind indicatorii sunt defalcate în funcție de sex în cazurile în care defalcarea este cerută în anexa I la regulamentul FSE. |
| --- | --- |

(e)

garantează că datele menționate la litera (d) sunt colectate, înregistrate și stocate în sistem și că datele privind indicatorii sunt defalcate în funcție de sex în cazurile în care defalcarea este cerută în anexa I la regulamentul FSE.

Expunere de motive

Expunere de motive

Se consideră că este important ca datele referitoare la operațiuni, care s-ar putea dovedi utile în anumite cazuri, cum ar fi litigiile, să poată fi stocate.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Articolul 117

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acreditarea și retragerea acreditărilor pentru autoritatea de management și autoritatea de certificare
  1.   Organismul acreditat adoptă o decizie oficială de acreditare a autorităților de management și a autorităților de certificare care respectă criteriile de acreditare care au fost stabilite de Comisie prin intermediul actelor delegate în conformitate cu articolul 142.
  2.   Decizia oficială menționată la alineatul (1) se bazează pe un raport și o opinie din partea unui organism de audit independent care evaluează sistemul de gestiune și control, inclusiv rolul organismelor intermediare, și conformitatea acestuia cu articolele 62, 63, 114 și 115. Organismul acreditat ține seama de eventualitatea în care sistemele de gestiune și control pentru programul operațional sunt similare celor în vigoare pentru perioada anterioară de programare, precum și de orice dovadă a funcționării lor efective.
  3.   Statul membru prezintă Comisiei decizia oficială menționată la alineatul (1) în termen de șase luni de la adoptarea deciziei de adoptare a programului operațional.
  4.   Atunci când cuantumul total al contribuției din partea fondurilor la un program operațional depășește 250 000 000 EUR, Comisia poate solicita, în termen de două luni de la primirea deciziei oficiale menționată la alineatul (1), raportul și opinia organismului independent de audit și descrierea sistemului de gestiune și control.
  Comisia poate face observații, în termen de două luni de la data primirii acestor documente.
  Pentru a decide dacă va solicita aceste documente, Comisia ia în considerare dacă sistemele de gestiune și control pentru programul operațional sunt similare celor în vigoare pentru perioada de programare anterioară, dacă autoritatea de management îndeplinește totodată și funcțiile autorității de certificare, precum și orice dovezi ale funcționării lor eficiente. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Acreditarea și retragerea acreditărilor pentru autoritatea de management și autoritatea de certificare

1.   Organismul acreditat adoptă o decizie oficială de acreditare a autorităților de management și a autorităților de certificare care respectă criteriile de acreditare care au fost stabilite de Comisie prin intermediul actelor delegate în conformitate cu articolul 142.

2.   Decizia oficială menționată la alineatul (1) se bazează pe un raport și o opinie din partea unui organism de audit independent care evaluează sistemul de gestiune și control, inclusiv rolul organismelor intermediare, și conformitatea acestuia cu articolele 62, 63, 114 și 115. Organismul acreditat ține seama de eventualitatea în care sistemele de gestiune și control pentru programul operațional sunt similare celor în vigoare pentru perioada anterioară de programare, precum și de orice dovadă a funcționării lor efective.

3.   Statul membru prezintă Comisiei decizia oficială menționată la alineatul (1) în termen de șase luni de la adoptarea deciziei de adoptare a programului operațional.

4.   Atunci când cuantumul total al contribuției din partea fondurilor la un program operațional depășește 250 000 000 EUR, Comisia poate solicita, în termen de două luni de la primirea deciziei oficiale menționată la alineatul (1), raportul și opinia organismului independent de audit și descrierea sistemului de gestiune și control.

Comisia poate face observații, în termen de două luni de la data primirii acestor documente.

Pentru a decide dacă va solicita aceste documente, Comisia ia în considerare dacă sistemele de gestiune și control pentru programul operațional sunt similare celor în vigoare pentru perioada de programare anterioară, dacă autoritatea de management îndeplinește totodată și funcțiile autorității de certificare, precum și orice dovezi ale funcționării lor eficiente.

Expunere de motive

Expunere de motive

Se respinge acreditarea autorităților de administrare și de control. Punerea în aplicare a politicii de coeziune de către statele membre corespunde principiului subsidiarității în UE. În unele state membre, acreditarea unei autorități de stat de către o altă autoritate de stat nu este prevăzută în dreptul administrativ și nu respectă dreptul suveran de organizare al statelor membre.

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Articolul 118 alineat nou (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | Cooperarea cu autoritățile de audit |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cooperarea cu autoritățile de audit

Expunere de motive

Expunere de motive

Comitetul Regiunilor propune reintroducerea fostului articol 74 alineat (1) din perioada de programare 2007-2013, în vederea introducerii de simplificări în materie de proporționalitate a controlului.

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Articolul 121 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cererile de plată
  1.   Cererile de plată includ, pentru fiecare axă prioritară:






  a) | valoarea totală a cheltuielilor eligibile plătite de beneficiari în cadrul punerii în aplicare a operațiunilor, astfel cum sunt înscrise în conturile autorității de certificare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cererile de plată

1.   Cererile de plată includ, pentru fiecare axă prioritară:

a)

valoarea totală a cheltuielilor eligibile plătite de beneficiari în cadrul punerii în aplicare a operațiunilor, astfel cum sunt înscrise în conturile autorității de certificare;

| b) | cuantumul total al contribuției publice suportate în punerea în aplicare a operațiunilor, astfel cum este înscris în conturile autorității de certificare; |
| --- | --- |

b)

cuantumul total al contribuției publice suportate în punerea în aplicare a operațiunilor, astfel cum este înscris în conturile autorității de certificare;

| c) | contribuția publică eligibilă care a fost plătită beneficiarului, astfel cum este înscrisă în conturile autorității de certificare. |
| --- | --- |

c)

contribuția publică eligibilă care a fost plătită beneficiarului, astfel cum este înscrisă în conturile autorității de certificare.

Cererile de plată

1.   Cererile de plată includ, pentru fiecare axă prioritară:

| a) | valoarea totală a cheltuielilor eligibile plătite de beneficiari în cadrul punerii în aplicare a operațiunilor, astfel cum sunt înscrise în conturile autorității de certificare; |
| --- | --- |

a)

valoarea totală a cheltuielilor eligibile plătite de beneficiari în cadrul punerii în aplicare a operațiunilor, astfel cum sunt înscrise în conturile autorității de certificare;

| b) | cuantumul total al contribuției publice suportate în punerea în aplicare a operațiunilor, astfel cum este înscris în conturile autorității de certificare |
| --- | --- |

b)

cuantumul total al contribuției publice suportate în punerea în aplicare a operațiunilor, astfel cum este înscris în conturile autorității de certificare

| | . |
| --- | --- |

.

Expunere de motive

Expunere de motive

CoR consideră că datele privind contribuția publică plătită beneficiarului nu trebuie incluse în cererile de plată transmise Comisiei. Prin urmare, Comitetul propune simplificarea acestor informații.

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Articolul 124 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Plata prefinanțărilor
  1.   Suma prefinanțării inițiale este plătită în tranșe după cum urmează:






  a) | în 2014: 2 % din cuantumul contribuției din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Plata prefinanțărilor

1.   Suma prefinanțării inițiale este plătită în tranșe după cum urmează:

a)

în 2014: 2 % din cuantumul contribuției din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional;

| b) | în 2015: 1 % din cuantumul contribuției din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional; |
| --- | --- |

b)

în 2015: 1 % din cuantumul contribuției din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional;

| c) | în 2016: 1 % din cuantumul sprijinului din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional. |
| --- | --- |

c)

în 2016: 1 % din cuantumul sprijinului din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional.

În cazul în care un program este adoptat în 2015 sau mai târziu, primele tranșe urmează a fi plătite în anul adoptării.

Plata prefinanțărilor

1.   Suma prefinanțării inițiale este plătită în tranșe după cum urmează:

| a) | în 2014: 2 % din cuantumul contribuției din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional; |
| --- | --- |

a)

în 2014: 2 % din cuantumul contribuției din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional;

| b) | în 2015:  % din cuantumul contribuției din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional; |
| --- | --- |

b)

în 2015:  % din cuantumul contribuției din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional;

| c) | în 2016:  % din cuantumul sprijinului din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional. |
| --- | --- |

c)

în 2016:  % din cuantumul sprijinului din partea fondurilor pentru toată perioada de programare, pentru programul operațional.

În cazul în care un program este adoptat în 2015 sau mai târziu, primele tranșe urmează a fi plătite în anul adoptării.

Expunere de motive

Expunere de motive

Comitetul salută propunerea de a solicita autorităților de management să efectueze plăți către beneficiari înainte de a solicita Comisiei rambursarea. Totuși, această prevedere necesită o mai mare flexibilitate a sistemului plăților în avans, pentru a permite autorităților de management să dispună de suficiente resurse pentru avansurile cerute de beneficiari. În acest sens, Comitetul solicită o creștere a sumelor propuse de Comisie, care ar putea micșora ulterior dificultățile întâlnite de unele state membre, în contextul crizei, sub aspectul contrapartidei publice naționale.

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Articolul 128 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Conținutul conturilor anuale
  1)   Conturile anuale certificate pentru fiecare program operațional acoperă anul contabil și includ la nivelul fiecărei axe prioritare:






  (a) | cuantumul total al cheltuielilor eligibile care au fost înregistrate în contabilitatea autorității de certificare ca fiind plătite de beneficiari la punerea în aplicare a operațiunilor și contribuția publică eligibilă aferentă care a fost plătită, precum și suma totală a contribuției publice suportate în cursul punerii în aplicare a operațiunilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Conținutul conturilor anuale

1)   Conturile anuale certificate pentru fiecare program operațional acoperă anul contabil și includ la nivelul fiecărei axe prioritare:

(a)

cuantumul total al cheltuielilor eligibile care au fost înregistrate în contabilitatea autorității de certificare ca fiind plătite de beneficiari la punerea în aplicare a operațiunilor și contribuția publică eligibilă aferentă care a fost plătită, precum și suma totală a contribuției publice suportate în cursul punerii în aplicare a operațiunilor;

| (b) | sumele retrase și recuperate pe parcursul anului contabil, sumele care urmează a fi recuperate la sfârșitul anului contabil, sumele recuperate în temeiul articolului 61, precum și sumele nerecuperabile; |
| --- | --- |

(b)

sumele retrase și recuperate pe parcursul anului contabil, sumele care urmează a fi recuperate la sfârșitul anului contabil, sumele recuperate în temeiul articolului 61, precum și sumele nerecuperabile;

| (c) | pentru fiecare axă prioritară, lista operațiunilor finalizate pe parcursul anului contabil care au beneficiat de contribuții din partea FEDER și a Fondului de coeziune; |
| --- | --- |

(c)

pentru fiecare axă prioritară, lista operațiunilor finalizate pe parcursul anului contabil care au beneficiat de contribuții din partea FEDER și a Fondului de coeziune;

| (d) | pentru fiecare axă prioritară, o reconciliere între cheltuielile declarate în conformitate cu litera (a) și cheltuielile declarate pentru același an contabil în cererile de plată, însoțită de o explicație a oricăror diferențe. |
| --- | --- |

(d)

pentru fiecare axă prioritară, o reconciliere între cheltuielile declarate în conformitate cu litera (a) și cheltuielile declarate pentru același an contabil în cererile de plată, însoțită de o explicație a oricăror diferențe.

Conținutul conturilor anuale

Conturile anuale certificate pentru fiecare program operațional acoperă anul contabil și includ la nivelul fiecărei axe prioritare:

| (a) | cuantumul total al cheltuielilor eligibile care au fost înregistrate în contabilitatea autorității de certificare ca fiind plătite de beneficiari la punerea în aplicare a operațiunilor și contribuția publică eligibilă aferentă care a fost plătită, precum și suma totală a contribuției publice suportate în cursul punerii în aplicare a operațiunilor; |
| --- | --- |

(a)

cuantumul total al cheltuielilor eligibile care au fost înregistrate în contabilitatea autorității de certificare ca fiind plătite de beneficiari la punerea în aplicare a operațiunilor și contribuția publică eligibilă aferentă care a fost plătită, precum și suma totală a contribuției publice suportate în cursul punerii în aplicare a operațiunilor;

| (b) | sumele retrase și recuperate pe parcursul anului contabil, sumele care urmează a fi recuperate la sfârșitul anului contabil, sumele recuperate în temeiul articolului 61, precum și sumele nerecuperabile; |
| --- | --- |

(b)

sumele retrase și recuperate pe parcursul anului contabil, sumele care urmează a fi recuperate la sfârșitul anului contabil, sumele recuperate în temeiul articolului 61, precum și sumele nerecuperabile;

| (c) | pentru fiecare axă prioritară, lista operațiunilor finalizate pe parcursul anului contabil care au beneficiat de contribuții din partea FEDER și a Fondului de coeziune; |
| --- | --- |

(c)

pentru fiecare axă prioritară, lista operațiunilor finalizate pe parcursul anului contabil care au beneficiat de contribuții din partea FEDER și a Fondului de coeziune;

| (d) | pentru fiecare axă prioritară, o reconciliere între cheltuielile declarate în conformitate cu litera (a) și cheltuielile declarate pentru același an contabil în cererile de plată, însoțită de o explicație a oricăror diferențe. |
| --- | --- |

(d)

pentru fiecare axă prioritară, o reconciliere între cheltuielile declarate în conformitate cu litera (a) și cheltuielile declarate pentru același an contabil în cererile de plată, însoțită de o explicație a oricăror diferențe.

Expunere de motive

Expunere de motive

Ca și în actuala perioadă de programare, ar fi util ca prezentarea conturilor anuale să rămână opțiunea facultativă a autorităților de certificare. Termenele prevăzute la articolul 75 sunt greu de respectat, pentru că sunt prea stricte.

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Articolul 134

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Suspendarea plăților
  1.   Toate sau o parte din plățile intermediare la nivelul axelor prioritare sau al programelor operaționale pot fi suspendate de către Comisie atunci când:






  a) | există o deficiență gravă în sistemul de gestiune și control al programului operațional pentru care nu au fost luate măsuri de corecție; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Suspendarea plăților

1.   Toate sau o parte din plățile intermediare la nivelul axelor prioritare sau al programelor operaționale pot fi suspendate de către Comisie atunci când:

a)

există o deficiență gravă în sistemul de gestiune și control al programului operațional pentru care nu au fost luate măsuri de corecție;

| b) | cheltuielile dintr-o declarație de cheltuieli sunt legate de o neregulă care are consecințe financiare grave și care nu a fost corectată; |
| --- | --- |

b)

cheltuielile dintr-o declarație de cheltuieli sunt legate de o neregulă care are consecințe financiare grave și care nu a fost corectată;

| c) | statul membru nu a reușit să ia măsurile necesare pentru remedierea situației care a dat naștere la o întrerupere în temeiul articolului 74; |
| --- | --- |

c)

statul membru nu a reușit să ia măsurile necesare pentru remedierea situației care a dat naștere la o întrerupere în temeiul articolului 74;

| d) | există o deficiență gravă în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea sistemului de monitorizare sau a datelor privind indicatorii comuni și specifici; |
| --- | --- |

d)

există o deficiență gravă în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea sistemului de monitorizare sau a datelor privind indicatorii comuni și specifici;

| e) | statul membru nu a luat măsurile prevăzute de programul operațional în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor ex ante; |
| --- | --- |

e)

statul membru nu a luat măsurile prevăzute de programul operațional în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor ex ante;

ex ante

| f) | există dovezi care rezultă dintr-o analiză a performanței potrivit cărora o axă prioritară nu îndeplinește obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță; |
| --- | --- |

f)

există dovezi care rezultă dintr-o analiză a performanței potrivit cărora o axă prioritară nu îndeplinește obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță;

| g) | statul membru nu răspunde sau nu răspunde în mod satisfăcător în temeiul articolului 20 alineatul (5); |
| --- | --- |

g)

statul membru nu răspunde sau nu răspunde în mod satisfăcător în temeiul articolului 20 alineatul (5);

| h) | în unul din cazurile prevăzute la articolul 21 alineatul (6) literele (a) – (e). |
| --- | --- |

h)

în unul din cazurile prevăzute la articolul 21 alineatul (6) literele (a) – (e).

2.   Comisia poate decide, prin intermediul actelor de punere în aplicare, să suspende unele sau toate plățile intermediare, după ce a acordat statului membru posibilitatea de a-și prezenta observațiile.

3.   Comisia încetează suspendarea plăților intermediare parțiale sau totale atunci când statul membru a luat măsurile necesare pentru a permite încetarea suspendării.

Suspendarea plăților

1.   Toate sau o parte din plățile intermediare la nivelul axelor prioritare sau al programelor operaționale pot fi suspendate de către Comisie atunci când:

| a) | există o deficiență gravă în sistemul de gestiune și control al programului operațional pentru care nu au fost luate măsuri de corecție; |
| --- | --- |

a)

există o deficiență gravă în sistemul de gestiune și control al programului operațional pentru care nu au fost luate măsuri de corecție;

| b) | cheltuielile dintr-o declarație de cheltuieli sunt legate de o neregulă care are consecințe financiare grave și care nu a fost corectată; |
| --- | --- |

b)

cheltuielile dintr-o declarație de cheltuieli sunt legate de o neregulă care are consecințe financiare grave și care nu a fost corectată;

| c) | statul membru nu a reușit să ia măsurile necesare pentru remedierea situației care a dat naștere la o întrerupere în temeiul articolului 74; |
| --- | --- |

c)

statul membru nu a reușit să ia măsurile necesare pentru remedierea situației care a dat naștere la o întrerupere în temeiul articolului 74;

| d) | există o deficiență gravă în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea sistemului de monitorizare |
| --- | --- |

d)

există o deficiență gravă în ceea ce privește calitatea și fiabilitatea sistemului de monitorizare

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

.

Expunere de motive

Expunere de motive

Comitetul Regiunilor consideră că suspendarea parțială sau totală a plăților intermediare se justifică doar în cazuri grave de nerespectare a sistemului de gestionare și control.

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Articolul 140 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Controlul proporțional al programelor operaționale
  1.   Operațiunile pentru care totalul cheltuielilor eligibile nu depășește 100 000 EUR nu sunt supuse la mai mult de un audit efectuat de autoritatea de audit sau de către Comisie înaintea închiderii tuturor cheltuielilor în cauză prevăzute la articolul 131. Alte operațiuni nu sunt supuse la mai mult de un audit pe an contabil de către autoritatea de audit și Comisie înaintea închiderii tuturor cheltuielilor în cauză prevăzute la articolul 131. Aceste dispoziții se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4). | Controlul proporțional al programelor operaționale
  1.   Operațiunile pentru care totalul cheltuielilor eligibile nu depășește 000 EUR nu sunt supuse la mai mult de un audit înaintea închiderii tuturor cheltuielilor în cauză prevăzute la articolul 131. Alte operațiuni nu sunt supuse la mai mult de un audit pe an contabil înaintea închiderii tuturor cheltuielilor în cauză prevăzute la articolul 131. Aceste dispoziții se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Controlul proporțional al programelor operaționale

1.   Operațiunile pentru care totalul cheltuielilor eligibile nu depășește 100 000 EUR nu sunt supuse la mai mult de un audit efectuat de autoritatea de audit sau de către Comisie înaintea închiderii tuturor cheltuielilor în cauză prevăzute la articolul 131. Alte operațiuni nu sunt supuse la mai mult de un audit pe an contabil de către autoritatea de audit și Comisie înaintea închiderii tuturor cheltuielilor în cauză prevăzute la articolul 131. Aceste dispoziții se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4).

Controlul proporțional al programelor operaționale

1.   Operațiunile pentru care totalul cheltuielilor eligibile nu depășește 000 EUR nu sunt supuse la mai mult de un audit înaintea închiderii tuturor cheltuielilor în cauză prevăzute la articolul 131. Alte operațiuni nu sunt supuse la mai mult de un audit pe an contabil înaintea închiderii tuturor cheltuielilor în cauză prevăzute la articolul 131. Aceste dispoziții se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (4).

Expunere de motive

Expunere de motive

În vederea asigurării unei proporționalități reale în ceea ce privește controlul programelor operaționale, Comitetul propune ca, în cazul operațiunilor pentru care totalul cheltuielilor eligibile nu depășește 250 000 EUR, să nu fie efectuat decât un audit.

Amendamentul 66

Amendamentul 66

ANEXA IV

Condiții ex ante

Condiții tematice ex ante, punctele 1, 2, 3, 6, 7, 8, 9, 10, 11

| Obiective tematice | Condiție ex ante | Criterii de îndeplinire |
| --- | --- | --- |
| 1. | Consolidarea cercetării, dezvoltării tehnologice și inovării (
  ținta C&D
  )
  [prevăzută la articolul 9 alineatul (1)] |

Obiective tematice

Condiție ex ante

Criterii de îndeplinire

1.

Consolidarea cercetării, dezvoltării tehnologice și inovării (
  ținta C&D
  )

[prevăzută la articolul 9 alineatul (1)]

| 1.1. | Cercetare și inovare: Existența unei strategi național sau regional în domeniul cercetării și al inovării pentru specializarea inteligentă, în conformitate cu programul național de reformă, care să echilibreze cheltuielile private cu cercetarea și inovarea și care să fie conformă cu caracteristicile sistemelor naționale sau regionale eficiente în domeniul cercetării și al inovării (3). |
| --- | --- |

1.1.

Cercetare și inovare: Existența unei strategi național sau regional în domeniul cercetării și al inovării pentru specializarea inteligentă, în conformitate cu programul național de reformă, care să echilibreze cheltuielile private cu cercetarea și inovarea și care să fie conformă cu caracteristicile sistemelor naționale sau regionale eficiente în domeniul cercetării și al inovării (3).

| — | Punerea în aplicare a unei strategi național sau regional în domeniul cercetării și al inovării pentru specializarea inteligentă care:






  — | se bazează pe o analiză de identificare a punctelor forte și a punctelor slabe (analiză de tip SWOT) cu scopul de a-și concentra resursele asupra unui număr limitat de priorități în materie de cercetare și inovare; |
| --- | --- | --- |

—

Punerea în aplicare a unei strategi național sau regional în domeniul cercetării și al inovării pentru specializarea inteligentă care:

—

se bazează pe o analiză de identificare a punctelor forte și a punctelor slabe (analiză de tip SWOT) cu scopul de a-și concentra resursele asupra unui număr limitat de priorități în materie de cercetare și inovare;

| — | prezintă măsurile necesare pentru a stimula investițiile private în activitățile de CDT; |
| --- | --- |

—

prezintă măsurile necesare pentru a stimula investițiile private în activitățile de CDT;

| — | conține un sistem de monitorizare și revizuire. |
| --- | --- |

—

conține un sistem de monitorizare și revizuire.

| — | Un stat membru a adoptat un cadru care evidențiază resursele bugetare disponibile pentru cercetare și inovare |
| --- | --- |

—

Un stat membru a adoptat un cadru care evidențiază resursele bugetare disponibile pentru cercetare și inovare

| — | . |
| --- | --- |

—

.

| 2. | Sporirea utilizării și a calității și accesului la tehnologiile informației și comunicațiilor
  [ținta în domeniul benzii largi (broadband)]


  [prevăzută la articolul 9 alineatul (2)] |
| --- | --- |

2.

Sporirea utilizării și a calității și accesului la tehnologiile informației și comunicațiilor
  [ținta în domeniul benzii largi (broadband)]

[prevăzută la articolul 9 alineatul (2)]

| 2.1. | Dezvoltarea digitală: Existența, în cadrul strategie național sau regional pentru specializarea inteligentă, a unui capitol explicit referitor la dezvoltarea digitală pentru stimularea cererii de servicii bazate pe TIC publice și private de bună calitate, accesibile și interoperabile și la sporirea utilizării de către cetățeni, inclusiv de categoriile vulnerabile, precum și de întreprinderi și de administrațiile publice, inclusiv referitor la inițiativele transfrontaliere. |
| --- | --- |

2.1.

Dezvoltarea digitală: Existența, în cadrul strategie național sau regional pentru specializarea inteligentă, a unui capitol explicit referitor la dezvoltarea digitală pentru stimularea cererii de servicii bazate pe TIC publice și private de bună calitate, accesibile și interoperabile și la sporirea utilizării de către cetățeni, inclusiv de categoriile vulnerabile, precum și de întreprinderi și de administrațiile publice, inclusiv referitor la inițiativele transfrontaliere.

| — | Existența unui capitol pentru dezvoltarea digitală în cadrul strategie național sau regional de inovare pentru specializarea inteligentă care conține:






  — | bugetul și prioritizarea acțiunilor prin intermediul unei analize de tip SWOT efectuată în conformitate cu tabloul de bord al Agendei digitale pentru Europa (4); |
| --- | --- | --- |

—

Existența unui capitol pentru dezvoltarea digitală în cadrul strategie național sau regional de inovare pentru specializarea inteligentă care conține:

—

bugetul și prioritizarea acțiunilor prin intermediul unei analize de tip SWOT efectuată în conformitate cu tabloul de bord al Agendei digitale pentru Europa (4);

| — | o analiză a contribuției de echilibrare a cererii și a ofertei de tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) ar trebui să fi fost efectuată; |
| --- | --- |

—

o analiză a contribuției de echilibrare a cererii și a ofertei de tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) ar trebui să fi fost efectuată;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | evaluarea necesităților în materie de consolidare a construirii capacităților TIC. |
| --- | --- |

evaluarea necesităților în materie de consolidare a construirii capacităților TIC.

| 2.2. | Infrastructura privind accesul de generație următoare (Next Generation Access - NGA): Existența unor planuri naționale NGA care să țină seama de acțiunile regionale în vederea atingerii țintelor UE în materie de acces internet de mare viteză (5) în conformitate cu normele UE în materie de concurență și de ajutoare de stat, și care să poată furniza servicii accesibile grupurilor de persoane vulnerabile. |
| --- | --- |

2.2.

Infrastructura privind accesul de generație următoare (Next Generation Access - NGA): Existența unor planuri naționale NGA care să țină seama de acțiunile regionale în vederea atingerii țintelor UE în materie de acces internet de mare viteză (5) în conformitate cu normele UE în materie de concurență și de ajutoare de stat, și care să poată furniza servicii accesibile grupurilor de persoane vulnerabile.

| — | Existența unui plan național de acces de generație următoare care conține:






  — | un plan de investiții în infrastructură prin agregarea cererii și o hartă a infrastructurilor și serviciilor, actualizată în mod constant; |
| --- | --- | --- |

—

Existența unui plan național de acces de generație următoare care conține:

—

un plan de investiții în infrastructură prin agregarea cererii și o hartă a infrastructurilor și serviciilor, actualizată în mod constant;

| — | modele de investiții durabile care să conducă la intensificarea concurenței și care asigură accesul la infrastructură și servicii deschise, convenabile, de calitate și în pas cu progresele viitoare; |
| --- | --- |

—

modele de investiții durabile care să conducă la intensificarea concurenței și care asigură accesul la infrastructură și servicii deschise, convenabile, de calitate și în pas cu progresele viitoare;

| — | măsuri pentru a stimula investițiile private. |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a stimula investițiile private.

| 3. | Îmbunătățirea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri)
  [prevăzută la articolul 9 alineatul (3)] |
| --- | --- |

3.

Îmbunătățirea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri)

[prevăzută la articolul 9 alineatul (3)]

| 3.1. | Au fost efectuate acțiuni specifice pentru punerea efectivă în aplicare a Actului privind micile întreprinderi (Small Business Act - SBA) și a versiunii revizuite a acestuia din 23 februarie 2011 (6), inclusiv a principiului „a gândi mai întâi la scară mică”. |
| --- | --- |

3.1.

Au fost efectuate acțiuni specifice pentru punerea efectivă în aplicare a Actului privind micile întreprinderi (Small Business Act - SBA) și a versiunii revizuite a acestuia din 23 februarie 2011 (6), inclusiv a principiului „a gândi mai întâi la scară mică”.

| — | Acțiunile specifice includ:






  — | un mecanism de monitorizare pentru a asigura punerea în aplicare a inițiativei SBA inclusiv un organism însărcinat cu coordonarea aspectelor legate de IMM-uri în diferite niveluri administrative („corespondent pentru IMM-uri”); |
| --- | --- | --- |

—

Acțiunile specifice includ:

—

un mecanism de monitorizare pentru a asigura punerea în aplicare a inițiativei SBA inclusiv un organism însărcinat cu coordonarea aspectelor legate de IMM-uri în diferite niveluri administrative („corespondent pentru IMM-uri”);

| — | măsuri pentru a reduce timpul necesar pentru a crea o întreprindere la 3 zile lucrătoare și costul la 100 EUR; |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a reduce timpul necesar pentru a crea o întreprindere la 3 zile lucrătoare și costul la 100 EUR;

| — | măsuri pentru a reduce la 3 luni timpul necesar pentru a obține licențele și autorizațiile pentru a iniția și desfășura activitatea specifică a unei întreprinderi; |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a reduce la 3 luni timpul necesar pentru a obține licențele și autorizațiile pentru a iniția și desfășura activitatea specifică a unei întreprinderi;

| — | un mecanism de evaluare sistematică a impactului pe care legislația îl are asupra IMM-urilor. |
| --- | --- |

—

un mecanism de evaluare sistematică a impactului pe care legislația îl are asupra IMM-urilor.

| 3.2. | Transpunerea în legislația națională a Directivei (2011/7/UE) a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale (7). |
| --- | --- |

3.2.

Transpunerea în legislația națională a Directivei (2011/7/UE) a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 2011 privind combaterea întârzierii în efectuarea plăților în tranzacțiile comerciale (7).

| — | Transpunerea directivei în cauză în conformitate cu articolul 12 din directivă (până la data de 16 martie 2013). |
| --- | --- |

—

Transpunerea directivei în cauză în conformitate cu articolul 12 din directivă (până la data de 16 martie 2013).

| 6. | Protecția mediului și promovarea utilizării durabile a resurselor
  [prevăzută la articolul 9 alineatul (6)] |
| --- | --- |

6.

Protecția mediului și promovarea utilizării durabile a resurselor

[prevăzută la articolul 9 alineatul (6)]

| 6.1. | Sectorul apelor: Existența a) unei politici tarifare privind apele care oferă stimulente corespunzătoare utilizatorilor pentru utilizarea eficientă a resurselor de apă și b) unei contribuții adecvate a diferitelor utilizări ale apei pentru recuperarea costurilor serviciilor legate de utilizarea apei, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (8). |
| --- | --- |

6.1.

Sectorul apelor: Existența a) unei politici tarifare privind apele care oferă stimulente corespunzătoare utilizatorilor pentru utilizarea eficientă a resurselor de apă și b) unei contribuții adecvate a diferitelor utilizări ale apei pentru recuperarea costurilor serviciilor legate de utilizarea apei, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (8).

| — | Un stat membru asigură contribuția diferitelor utilizări ale apei la recuperarea costurilor serviciilor de utilizare a apei, pe sector, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2000/60/CE |
| --- | --- |

—

Un stat membru asigură contribuția diferitelor utilizări ale apei la recuperarea costurilor serviciilor de utilizare a apei, pe sector, în conformitate cu articolul 9 din Directiva 2000/60/CE

| — | Adoptarea unui plan de gestionare a bazinului hidrografic, pentru districtul în care se situează un bazin hidrografic, în cazul în care investițiile se vor face în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (9). |
| --- | --- |

—

Adoptarea unui plan de gestionare a bazinului hidrografic, pentru districtul în care se situează un bazin hidrografic, în cazul în care investițiile se vor face în conformitate cu articolul 13 din Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (9).

| 6.2. | Sectorul deșeurilor: Punerea în aplicare a Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (10), în special elaborarea planurilor de gestionare a deșeurilor în conformitate cu directiva menționată și cu ierarhia deșeurilor. |
| --- | --- |

6.2.

Sectorul deșeurilor: Punerea în aplicare a Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (10), în special elaborarea planurilor de gestionare a deșeurilor în conformitate cu directiva menționată și cu ierarhia deșeurilor.

| — | Un stat membru a raportat Comisiei cu privire la progresele înregistrate în atingerea obiectivelor de la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE, motivele neîndeplinirii și acțiunile propuse pentru a atinge obiectivele stabilite; |
| --- | --- |

—

Un stat membru a raportat Comisiei cu privire la progresele înregistrate în atingerea obiectivelor de la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE, motivele neîndeplinirii și acțiunile propuse pentru a atinge obiectivele stabilite;

| — | Un stat membru s-a asigurat că autoritățile sale competente stabilesc, în conformitate cu dispozițiile de la articolele 1, 4, 13 și 16 din Directiva 2008/98/CE, unul sau mai multe planuri de gestionare a deșeurilor, astfel cum se prevede la articolul 28 din directivă; |
| --- | --- |

—

Un stat membru s-a asigurat că autoritățile sale competente stabilesc, în conformitate cu dispozițiile de la articolele 1, 4, 13 și 16 din Directiva 2008/98/CE, unul sau mai multe planuri de gestionare a deșeurilor, astfel cum se prevede la articolul 28 din directivă;

| — | Cel târziu la 12 decembrie 2013, un stat membru a stabilit, în conformitate cu articolele 1 și 4 din Directiva 2008/98/CE, programele de prevenire a acumulării de deșeuri, în conformitate cu articolul 29 din directivă; |
| --- | --- |

—

Cel târziu la 12 decembrie 2013, un stat membru a stabilit, în conformitate cu articolele 1 și 4 din Directiva 2008/98/CE, programele de prevenire a acumulării de deșeuri, în conformitate cu articolul 29 din directivă;

| — | Un stat membru a luat măsurile necesare pentru atinge obiectivul pentru 2020 privind reutilizarea și reciclarea deșeurilor în conformitate cu articolul 11 din Directiva 2008/98/CE. |
| --- | --- |

—

Un stat membru a luat măsurile necesare pentru atinge obiectivul pentru 2020 privind reutilizarea și reciclarea deșeurilor în conformitate cu articolul 11 din Directiva 2008/98/CE.

| 7. | Promovarea sistemelor de transport durabile și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore
  [prevăzută la articolul 9 alineatul (7)] |
| --- | --- |

7.

Promovarea sistemelor de transport durabile și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore

[prevăzută la articolul 9 alineatul (7)]

| 7.1. | Căi rutiere: prioritiz adecvat a investițiilor în Rețeaua transeuropeană pentru infrastructura de transport (TEN-T) de bază, a investițiilor în rețeaua globală (altele decât investițiile pentru TEN-T de bază) și în conectivitatea secundară (inclusiv transportul public la nivel local și regional). |
| --- | --- |

7.1.

Căi rutiere: prioritiz adecvat a investițiilor în Rețeaua transeuropeană pentru infrastructura de transport (TEN-T) de bază, a investițiilor în rețeaua globală (altele decât investițiile pentru TEN-T de bază) și în conectivitatea secundară (inclusiv transportul public la nivel local și regional).

| — | — | prioritizarea investițiilor în rețeaua TEN-T de bază, rețeaua globală și conectivitatea secundară. La stabilirea priorităților ar trebui să ia în calcul contribuția investițiilor pentru mobilitate, durabilitate, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și contribuția la zona de transport unic la nivel european; |
| --- | --- | --- |

—

—

prioritizarea investițiilor în rețeaua TEN-T de bază, rețeaua globală și conectivitatea secundară. La stabilirea priorităților ar trebui să ia în calcul contribuția investițiilor pentru mobilitate, durabilitate, reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și contribuția la zona de transport unic la nivel european;

| — | un flux de proiecte realiste (inclusiv calendarul, cadrul bugetar); |
| --- | --- |

—

un flux de proiecte realiste (inclusiv calendarul, cadrul bugetar);

| — | o evaluare strategică de mediu care îndeplinește cerințele juridice pentru planul de transport; |
| --- | --- |

—

o evaluare strategică de mediu care îndeplinește cerințele juridice pentru planul de transport;

| — | măsuri pentru a consolida capacitatea unor organisme intermediare și beneficiari de a asigura rezerva de proiecte. |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a consolida capacitatea unor organisme intermediare și beneficiari de a asigura rezerva de proiecte.

| 7.2. | Căi feroviare:a priorităților de investiții în Rețeaua transeuropeană pentru infrastructura de transport (TEN-T) de bază, în rețeaua globală (alte investiții decât cele în TEN-T de bază) și în conectivitatea secundară a sistemului de căi ferate în funcție de contribuția acestora la mobilitate, durabilitate și la efectele de rețea la nivel național și european. Investițiile acoperă activele mobile și interoperabilitatea și consolidarea capacităților. |
| --- | --- |

7.2.

Căi feroviare:a priorităților de investiții în Rețeaua transeuropeană pentru infrastructura de transport (TEN-T) de bază, în rețeaua globală (alte investiții decât cele în TEN-T de bază) și în conectivitatea secundară a sistemului de căi ferate în funcție de contribuția acestora la mobilitate, durabilitate și la efectele de rețea la nivel național și european. Investițiile acoperă activele mobile și interoperabilitatea și consolidarea capacităților.

| — | Existența unui capitol privind dezvoltarea transportului feroviar care conține:






  — | un flux de proiecte realiste (inclusiv un calendar, cadrul bugetar); |
| --- | --- | --- |

—

Existența unui capitol privind dezvoltarea transportului feroviar care conține:

—

un flux de proiecte realiste (inclusiv un calendar, cadrul bugetar);

| — | o evaluare strategică de mediu care îndeplinește cerințele juridice pentru planul de transport; |
| --- | --- |

—

o evaluare strategică de mediu care îndeplinește cerințele juridice pentru planul de transport;

| — | măsuri pentru a consolida capacitatea unor organisme intermediare și beneficiari de a asigura rezerva de proiecte |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a consolida capacitatea unor organisme intermediare și beneficiari de a asigura rezerva de proiecte

| 8. | Promovarea ocupării forței de muncă și sprijinirea mobilității forței de muncă

  (Ținta privind forța de muncă)

  [prevăzută la articolul 9 alineatul (8)] |
| --- | --- |

8.

Promovarea ocupării forței de muncă și sprijinirea mobilității forței de muncă

(Ținta privind forța de muncă)

[prevăzută la articolul 9 alineatul (8)]

| 8.1. | Accesul la angajare pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și pentru persoanele inactive, inclusiv inițiativele locale de angajare și sprijinul pentru mobilitatea forței de muncă. Politicile active în materie de ocupare a forței de muncă sunt elaborate și aplicate în coerență cu Orientările în materie de forță de muncă și cu orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii (11), cu privire la favorizarea condițiilor de creare a locurilor de muncă; |
| --- | --- |

8.1.

Accesul la angajare pentru persoanele aflate în căutarea unui loc de muncă și pentru persoanele inactive, inclusiv inițiativele locale de angajare și sprijinul pentru mobilitatea forței de muncă. Politicile active în materie de ocupare a forței de muncă sunt elaborate și aplicate în coerență cu Orientările în materie de forță de muncă și cu orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii (11), cu privire la favorizarea condițiilor de creare a locurilor de muncă;

| — | Serviciile de ocupare a forței de muncă au capacitatea de a furniza și furnizează:






  — | măsuri personalizate și active și preventive în ceea ce privește piața muncii, într-un stadiu incipient, și care sunt disponibile pentru toate persoanele în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- | --- |

—

Serviciile de ocupare a forței de muncă au capacitatea de a furniza și furnizează:

—

măsuri personalizate și active și preventive în ceea ce privește piața muncii, într-un stadiu incipient, și care sunt disponibile pentru toate persoanele în căutarea unui loc de muncă;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | informare transparentă și sistematică cu privire la noi locuri de muncă vacante. |
| --- | --- |

informare transparentă și sistematică cu privire la noi locuri de muncă vacante.

| — | Serviciile de ocupare a forței de muncă au înființat rețele cu angajatorii și instituțiile de învățământ. |
| --- | --- |

—

Serviciile de ocupare a forței de muncă au înființat rețele cu angajatorii și instituțiile de învățământ.

| 8.2. | Activități independente, spirit antreprenorial și deschiderea unei afaceri: existența unei strategii globale pentru sprijinirea favorabilă incluziunii întreprinderilor nou-înființate (start-up) în conformitate cu Actul privind micile întreprinderi (Small Business Act) (12) și în coerență cu orientările în materie de forță de muncă și cu orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii (13), cu privire la favorizarea condițiilor de creare a locurilor de muncă. |
| --- | --- |

8.2.

Activități independente, spirit antreprenorial și deschiderea unei afaceri: existența unei strategii globale pentru sprijinirea favorabilă incluziunii întreprinderilor nou-înființate (start-up) în conformitate cu Actul privind micile întreprinderi (Small Business Act) (12) și în coerență cu orientările în materie de forță de muncă și cu orientările generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Uniunii (13), cu privire la favorizarea condițiilor de creare a locurilor de muncă.

| — | Existența unei strategii cuprinzătoare care include:






  — | măsuri pentru a reduce timpul necesar pentru a crea o întreprindere la trei zile lucrătoare și costul la 100 EUR; |
| --- | --- | --- |

—

Existența unei strategii cuprinzătoare care include:

—

măsuri pentru a reduce timpul necesar pentru a crea o întreprindere la trei zile lucrătoare și costul la 100 EUR;

| — | măsuri pentru a reduce la trei luni timpul necesar pentru a obține licențele și autorizațiile pentru a iniția și desfășura activitatea specifică a unei întreprinderi; |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a reduce la trei luni timpul necesar pentru a obține licențele și autorizațiile pentru a iniția și desfășura activitatea specifică a unei întreprinderi;

| — | acțiuni care asigură legătura între servicii adecvate de dezvoltare a întreprinderilor și servicii financiare (accesul la capital), inclusiv pentru grupuri și zone defavorizate. |
| --- | --- |

—

acțiuni care asigură legătura între servicii adecvate de dezvoltare a întreprinderilor și servicii financiare (accesul la capital), inclusiv pentru grupuri și zone defavorizate.

| 8.3. | Modernizarea și consolidarea instituțiilor pieței forței de muncă, inclusiv acțiuni menite să sporească mobilitatea transnațională a forței de muncă
   (14)
  :






  — | Instituțiile pieței forței de muncă sunt modernizate și consolidate în conformitate cu Orientările privind ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- | --- |

8.3.

—

Instituțiile pieței forței de muncă sunt modernizate și consolidate în conformitate cu Orientările privind ocuparea forței de muncă;

| — | Reformele instituțiilor pieței forței de muncă vor fi precedate de o strategie clară și o evaluare ex ante care să includă și dimensiunea de gen. |
| --- | --- |

—

Reformele instituțiilor pieței forței de muncă vor fi precedate de o strategie clară și o evaluare ex ante care să includă și dimensiunea de gen.

| — | Acțiuni pentru reformarea serviciilor de ocupare a forței de muncă, care au ca scop de a le conferi acestora capacitatea de a furniza (15):






  — | măsuri personalizate și active și preventive în ceea ce privește piața muncii, într-un stadiu incipient, și care sunt disponibile pentru toate persoanele în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- | --- |

—

Acțiuni pentru reformarea serviciilor de ocupare a forței de muncă, care au ca scop de a le conferi acestora capacitatea de a furniza (15):

—

măsuri personalizate și active și preventive în ceea ce privește piața muncii, într-un stadiu incipient, și care sunt disponibile pentru toate persoanele în căutarea unui loc de muncă;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | informare transparentă și sistematică privind noile locuri de muncă disponibile la nivelul UE. |
| --- | --- |

informare transparentă și sistematică privind noile locuri de muncă disponibile la nivelul UE.

| — | Reforma serviciilor de ocupare a forței de muncă va include crearea de rețele împreună cu angajatori și instituții de învățământ. |
| --- | --- |

—

Reforma serviciilor de ocupare a forței de muncă va include crearea de rețele împreună cu angajatori și instituții de învățământ.

| 8.4. | Îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate: Politicile de îmbătrânire activă sunt concepute și aplicate în conformitate cu orientările privind ocuparea forței de muncă (16) |
| --- | --- |

8.4.

Îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate: Politicile de îmbătrânire activă sunt concepute și aplicate în conformitate cu orientările privind ocuparea forței de muncă (16)

| — | Acțiunile de combatere a dificultăților care afectează procesul de îmbătrânire activă și în bune condiții de sănătate (17): |
| --- | --- |

—

Acțiunile de combatere a dificultăților care afectează procesul de îmbătrânire activă și în bune condiții de sănătate (17):

| — | partenerii sociali sunt implicați în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de îmbătrânire activă |
| --- | --- |

—

partenerii sociali sunt implicați în elaborarea și punerea în aplicare a strategiilor de îmbătrânire activă

| — | . |
| --- | --- |

—

.

| 8.5. | Adaptarea la schimbări a lucrătorilor, întreprinderilor și antreprenorilor: Existența unor politici care vizează favorizarea anticipării și bunei gestionări a modificărilor și restructurărilor la toate nivelurile relevante (național, regional, local și sectorial) (18). |
| --- | --- |

8.5.

Adaptarea la schimbări a lucrătorilor, întreprinderilor și antreprenorilor: Existența unor politici care vizează favorizarea anticipării și bunei gestionări a modificărilor și restructurărilor la toate nivelurile relevante (național, regional, local și sectorial) (18).

| — | Existența unor instrumente efective de sprijinire a partenerilor sociali și a autorităților publice în vederea dezvoltării unor metode proactive de schimbare și restructurare. |
| --- | --- |

—

Existența unor instrumente efective de sprijinire a partenerilor sociali și a autorităților publice în vederea dezvoltării unor metode proactive de schimbare și restructurare.

| 9. | Investirea în educație, competențe și învățare pe tot parcursul vieții (ținta privind educația)

  [prevăzută la articolul 9 alineatul (10)] |
| --- | --- |

9.

Investirea în educație, competențe și învățare pe tot parcursul vieții (ținta privind educația)

[prevăzută la articolul 9 alineatul (10)]

| 9.1. | Abandonul școlar timpuriu: Existența unei strategii cuprinzătoare pentru a reduce abandonul școlar timpuriu (AST) în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (19). |
| --- | --- |

9.1.

Abandonul școlar timpuriu: Existența unei strategii cuprinzătoare pentru a reduce abandonul școlar timpuriu (AST) în conformitate cu Recomandarea Consiliului din 28 iunie 2011 privind politicile de reducere a părăsirii timpurii a școlii (19).

| — | Existența unui sistem pentru colectarea și analizarea datelor și informațiilor privind AST la nivel național, regional și local care:






  — | conține o bază de date suficient de extinsă pentru elaborarea unor politici specifice; |
| --- | --- | --- |

—

Existența unui sistem pentru colectarea și analizarea datelor și informațiilor privind AST la nivel național, regional și local care:

—

conține o bază de date suficient de extinsă pentru elaborarea unor politici specifice;

| — | este utilizat în mod permanent pentru a monitoriza evoluțiile de la nivelul respectiv. |
| --- | --- |

—

este utilizat în mod permanent pentru a monitoriza evoluțiile de la nivelul respectiv.

| — | Este instituită o strategie privind AST care:






  — | se bazează pe dovezi; |
| --- | --- | --- |

—

Este instituită o strategie privind AST care:

—

se bazează pe dovezi;

| — | măsuri adecvate de prevenire, intervenție și compensare ; |
| --- | --- |

—

măsuri adecvate de prevenire, intervenție și compensare ;

| — | stabilește obiective consecvente cu recomandarea Consiliului privind strategiile de reducere a abandonului școlar; |
| --- | --- |

—

stabilește obiective consecvente cu recomandarea Consiliului privind strategiile de reducere a abandonului școlar;

| — | este interdisciplinară și implică și coordonează toate sectoarele de politică și părțile interesate relevante pentru combaterea AST. |
| --- | --- |

—

este interdisciplinară și implică și coordonează toate sectoarele de politică și părțile interesate relevante pentru combaterea AST.

| 9.2. | Învățământul superior: Existența unor strategi național sau regionale pentru creșterea nivelului de frecventare a unor forme de învățământ superior, sporirea calității și eficienței în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 10 mai 2006 privind reușita proiectului de modernizare pentru universități: educație, cercetare și inovare (20). |
| --- | --- |

9.2.

Învățământul superior: Existența unor strategi național sau regionale pentru creșterea nivelului de frecventare a unor forme de învățământ superior, sporirea calității și eficienței în conformitate cu Comunicarea Comisiei din 10 mai 2006 privind reușita proiectului de modernizare pentru universități: educație, cercetare și inovare (20).

| — | Existența unei strategi național sau regional pentru învățământul superior care include :






  — | măsuri de creștere a participării și ratei de absolvire care:






  — | îmbunătățesc consilierea acordată viitorilor studenți; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Existența unei strategi național sau regional pentru învățământul superior care include :

—

măsuri de creștere a participării și ratei de absolvire care:

—

îmbunătățesc consilierea acordată viitorilor studenți;

| — | cresc participarea la învățământul superior în rândul persoanelor cu venituri mici și al altor grupuri slab reprezentate; |
| --- | --- |

—

cresc participarea la învățământul superior în rândul persoanelor cu venituri mici și al altor grupuri slab reprezentate;

| — | cresc participarea cursanților adulți; |
| --- | --- |

—

cresc participarea cursanților adulți;

| — | (atunci când este necesar) reduc ratele de abandon/sporesc ratele de absolvire; |
| --- | --- |

—

(atunci când este necesar) reduc ratele de abandon/sporesc ratele de absolvire;

| — | măsuri de creștere a calității care:






  — | încurajează conținutul inovator și crearea de programe; |
| --- | --- | --- |

—

măsuri de creștere a calității care:

—

încurajează conținutul inovator și crearea de programe;

| — | promovează standarde ridicate ale calității pedagogice; |
| --- | --- |

—

promovează standarde ridicate ale calității pedagogice;

| — | măsuri de creștere a capacității de inserție profesională și a spiritului antreprenorial care:






  — | încurajează dezvoltarea „competențelor transversale”, inclusiv spiritul antreprenorial, în toate programele de învățământ superior; |
| --- | --- | --- |

—

măsuri de creștere a capacității de inserție profesională și a spiritului antreprenorial care:

—

încurajează dezvoltarea „competențelor transversale”, inclusiv spiritul antreprenorial, în toate programele de învățământ superior;

| — | reduc diferențele între bărbați și femei în ceea ce privește opțiunile de învățământ și profesionale și încurajează studenții să aleagă cariere în sectoare în care sunt insuficient reprezentați, în vederea reducerii segregării pe piața muncii. |
| --- | --- |

—

reduc diferențele între bărbați și femei în ceea ce privește opțiunile de învățământ și profesionale și încurajează studenții să aleagă cariere în sectoare în care sunt insuficient reprezentați, în vederea reducerii segregării pe piața muncii.

| — | asigură un proces de învățământ informat, care beneficiază de pe urma cercetărilor și evoluțiilor în practicile comerciale. |
| --- | --- |

—

asigură un proces de învățământ informat, care beneficiază de pe urma cercetărilor și evoluțiilor în practicile comerciale.

| 9.3. | Învățarea pe tot parcursul vieții: Existența unui cadru de politică națională și/sau regională pentru învățarea pe tot parcursul vieții corespunzător cu orientările de politică de la nivelul Uniunii (21) |
| --- | --- |

9.3.

Învățarea pe tot parcursul vieții: Existența unui cadru de politică națională și/sau regională pentru învățarea pe tot parcursul vieții corespunzător cu orientările de politică de la nivelul Uniunii (21)

| — | Existența unui cadru de politică națională sau regională pentru învățarea pe tot parcursul vieții care conține:






  — | măsuri de sprijinire a punerii în aplicare a învățării pe tot parcursul vieții (IPV) și a îmbunătățirii competențelor, obținerea implicării părților interesate și încheierea de parteneriate cu acestea, inclusiv partenerii sociali și asociațiile societății civile; |
| --- | --- | --- |

—

Existența unui cadru de politică națională sau regională pentru învățarea pe tot parcursul vieții care conține:

—

măsuri de sprijinire a punerii în aplicare a învățării pe tot parcursul vieții (IPV) și a îmbunătățirii competențelor, obținerea implicării părților interesate și încheierea de parteneriate cu acestea, inclusiv partenerii sociali și asociațiile societății civile;

| — | măsuri eficace pentru îmbunătățirea competențelor adulților, tinerilor care urmează cursuri de formare profesională, femeilor care reintră pe piața muncii, lucrătorilor subcalificați și în vârstă, precum și altor grupuri dezavantajate; |
| --- | --- |

—

măsuri eficace pentru îmbunătățirea competențelor adulților, tinerilor care urmează cursuri de formare profesională, femeilor care reintră pe piața muncii, lucrătorilor subcalificați și în vârstă, precum și altor grupuri dezavantajate;

| — | măsuri pentru a spori accesul la IPV inclusiv prin implementarea efectivă a instrumentelor care favorizează transparența (cadrul european al calificărilor, cadrul național al calificărilor (CNC), Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională, Asigurarea europeană a calității în educație și formare profesională) și dezvoltarea și integrarea serviciilor de învățare pe tot parcursul vieții (educație și formare, orientare, validare); |
| --- | --- |

—

măsuri pentru a spori accesul la IPV inclusiv prin implementarea efectivă a instrumentelor care favorizează transparența (cadrul european al calificărilor, cadrul național al calificărilor (CNC), Sistemul european de credite pentru educație și formare profesională, Asigurarea europeană a calității în educație și formare profesională) și dezvoltarea și integrarea serviciilor de învățare pe tot parcursul vieții (educație și formare, orientare, validare);

| — | măsuri de sporire a relevanței educației și formării și de adaptare a acesteia la necesitățile grupurilor țintă identificate. |
| --- | --- |

—

măsuri de sporire a relevanței educației și formării și de adaptare a acesteia la necesitățile grupurilor țintă identificate.

| 10. | Promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei (ținta privind combaterea sărăciei)

  [prevăzută la articolul 9 alineatul (9)] |
| --- | --- |

10.

Promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei (ținta privind combaterea sărăciei)

[prevăzută la articolul 9 alineatul (9)]

| 10.1. | Incluziunea activă

  Integrarea comunităților marginalizate, precum rromii:

  Existența și punerea în aplicare a unei strategii pentru reducerea sărăciei . |
| --- | --- |

10.1.

Integrarea comunităților marginalizate, precum rromii:

Existența și punerea în aplicare a unei strategii pentru reducerea sărăciei .

| — | Existența unei strategii de reducere a sărăciei care:






  — | se bazează pe dovezi. Aceasta necesită un sistem pentru colectarea și analiza datelor și informațiilor care oferă suficiente dovezi pentru elaborarea unor politici de reducere a sărăciei. Acest sistem este utilizat pentru monitorizarea evoluțiilor; |
| --- | --- | --- |

—

Existența unei strategii de reducere a sărăciei care:

—

se bazează pe dovezi. Aceasta necesită un sistem pentru colectarea și analiza datelor și informațiilor care oferă suficiente dovezi pentru elaborarea unor politici de reducere a sărăciei. Acest sistem este utilizat pentru monitorizarea evoluțiilor;

| — | este conformă cu ținta privind sărăcia și excluziunea socială la nivel național (astfel cum este definită în Programul Național de Reformă), care include extinderea oportunităților de angajare pentru a cuprinde grupurile defavorizate; |
| --- | --- |

—

este conformă cu ținta privind sărăcia și excluziunea socială la nivel național (astfel cum este definită în Programul Național de Reformă), care include extinderea oportunităților de angajare pentru a cuprinde grupurile defavorizate;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | demonstrează participarea partenerilor sociali și a părților interesate relevante la elaborarea strategiilor de incluziune activă; |
| --- | --- |

demonstrează participarea partenerilor sociali și a părților interesate relevante la elaborarea strategiilor de incluziune activă;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | indică în mod clar măsurile menite să prevină și să combată segregarea în toate domeniile. |
| --- | --- |

indică în mod clar măsurile menite să prevină și să combată segregarea în toate domeniile.

Existența unei strategii naționale de integrare a rromilor, în conformitate cu cadrul UE pentru strategiile naționale de integrare a rromilor (23)

| — | Existența unei strategii de incluziune a minorității rrome care:






  — | stabilește obiective realizabile pentru integrarea rromilor în scopul eliminării decalajului față de restul populației. Aceste ținte ar trebui să vizeze cel puțin cele patru obiective UE de integrare a rromilor legate de accesul la educație, ocuparea unui loc de muncă, servicii medicale și locuințe; |
| --- | --- | --- |

—

Existența unei strategii de incluziune a minorității rrome care:

—

stabilește obiective realizabile pentru integrarea rromilor în scopul eliminării decalajului față de restul populației. Aceste ținte ar trebui să vizeze cel puțin cele patru obiective UE de integrare a rromilor legate de accesul la educație, ocuparea unui loc de muncă, servicii medicale și locuințe;

| — | este coerentă cu Programul Național de Reformă; |
| --- | --- |

—

este coerentă cu Programul Național de Reformă;

| — | identifică, acolo unde este , defavorizate sau cartierele segregate în care comunitățile trăiesc în condițiile cele mai precare, folosind indicatori socioeconomici și teritoriali deja existenți (și anume nivelul educațional foarte slab, șomajul pe termen lung etc.). |
| --- | --- |

—

identifică, acolo unde este , defavorizate sau cartierele segregate în care comunitățile trăiesc în condițiile cele mai precare, folosind indicatori socioeconomici și teritoriali deja existenți (și anume nivelul educațional foarte slab, șomajul pe termen lung etc.).

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | include metode puternice de monitorizare pentru a evalua impactul acțiunilor de integrare a rromilor, precum și un mecanism de revizuire pentru a permite adaptarea strategiei; |
| --- | --- |

include metode puternice de monitorizare pentru a evalua impactul acțiunilor de integrare a rromilor, precum și un mecanism de revizuire pentru a permite adaptarea strategiei;

| — | este concepută, pusă în aplicare și monitorizată în strânsă cooperare și în cadrul unui dialog permanent cu organizațiile societății civile care apără drepturile rromilor, cu autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

—

este concepută, pusă în aplicare și monitorizată în strânsă cooperare și în cadrul unui dialog permanent cu organizațiile societății civile care apără drepturile rromilor, cu autoritățile regionale și locale;

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | Furnizarea de asistență pentru accesarea fondurilor de către părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

Furnizarea de asistență pentru accesarea fondurilor de către părțile interesate relevante.

| — | Oferirea de asistență părților interesate în prezentarea de proiecte și în punerea în aplicare și gestionarea proiectelor selectate |
| --- | --- |

—

Oferirea de asistență părților interesate în prezentarea de proiecte și în punerea în aplicare și gestionarea proiectelor selectate

| 10.2. | Sănătate: Existența unei strategi național sau regionale de sănăt care asigură accesul la servicii de sănătate de calitate și sustenabile din punct de vedere economic. |
| --- | --- |

10.2.

Sănătate: Existența unei strategi național sau regionale de sănăt care asigură accesul la servicii de sănătate de calitate și sustenabile din punct de vedere economic.

| — | Existența unei strategii naționale sau regionale de sănătate care:






  — | Conține măsuri coordonate pentru îmbunătățirea accesului la servicii de sănătate de calitate; |
| --- | --- | --- |

—

Existența unei strategii naționale sau regionale de sănătate care:

—

Conține măsuri coordonate pentru îmbunătățirea accesului la servicii de sănătate de calitate;

| — | conține măsuri de stimulare a eficienței în sectorul sănătății, inclusiv prin aplicarea de tehnologii, modele de prestare a serviciilor și infrastructură inovatoare eficiente; |
| --- | --- |

—

conține măsuri de stimulare a eficienței în sectorul sănătății, inclusiv prin aplicarea de tehnologii, modele de prestare a serviciilor și infrastructură inovatoare eficiente;

| — | conține un sistem de monitorizare și revizuire. |
| --- | --- |

—

conține un sistem de monitorizare și revizuire.

| — | Un stat membru sau o regiune a adoptat un cadru care specifică resursele bugetare disponibile pentru sănătate; |
| --- | --- |

—

Un stat membru sau o regiune a adoptat un cadru care specifică resursele bugetare disponibile pentru sănătate;

| 11. | Consolidarea capacității instituționale și a eficienței administrației publice
  [prevăzută la articolul 9 alineatul (11)] |
| --- | --- |

11.

Consolidarea capacității instituționale și a eficienței administrației publice

[prevăzută la articolul 9 alineatul (11)]

Eficiența administrativă a statelor membre:

| — | Existența unei strategii de consolidare a eficienței administrative a statelor membre, inclusiv o reformă a administrației publice (24) |
| --- | --- |

—

Existența unei strategii de consolidare a eficienței administrative a statelor membre, inclusiv o reformă a administrației publice (24)

| — | Existența unei strategii de consolidare a eficienței administrative a statului membru , aflată în curs de punere în aplicare (25). Strategia include:






  — | o analiză și planificare strategică a acțiunilor de reformă juridică, organizațională și/sau procedurală; |
| --- | --- | --- |

—

Existența unei strategii de consolidare a eficienței administrative a statului membru , aflată în curs de punere în aplicare (25). Strategia include:

—

o analiză și planificare strategică a acțiunilor de reformă juridică, organizațională și/sau procedurală;

| — | dezvoltarea unor sisteme de management al calității; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unor sisteme de management al calității;

| — | acțiuni integrate de simplificare și raționalizare a procedurilor administrative; |
| --- | --- |

—

acțiuni integrate de simplificare și raționalizare a procedurilor administrative;

| — | dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și politici privind resursele umane care să acopere construirea capacităților și finanțarea; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea și punerea în aplicare a unor strategii și politici privind resursele umane care să acopere construirea capacităților și finanțarea;

| — | dezvoltarea de competențe la toate nivelurile; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de competențe la toate nivelurile;

| — | dezvoltarea de proceduri și instrumente de monitorizare și evaluare. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de proceduri și instrumente de monitorizare și evaluare.

Condiții ex ante

Condiții
  ex ante
  generale, punctele 2 și 5.

| Domeniu | Condiție ex ante | Criterii de îndeplinire |
| --- | --- | --- |
| 2. | Egalitate între bărbați și femei |

Domeniu

Condiție ex ante

Criterii de îndeplinire

2.

Egalitate între bărbați și femei

Existența unei strategii pentru promovarea egalității de șanse între bărbați și femei și a unui mecanism care să asigure punerea în aplicare adecvată a acesteia.

| — | Punerea în aplicare cu eficacitate a unei strategii de promovare a egalității între bărbați și femei este asigurată prin intermediul:






  — | unui sistem de colectare și analizare a datelor și indicatorilor defalcați în funcție de sex, precum și de elaborare a unor strategii de gen bazate pe informații; |
| --- | --- | --- |

—

Punerea în aplicare cu eficacitate a unei strategii de promovare a egalității între bărbați și femei este asigurată prin intermediul:

—

unui sistem de colectare și analizare a datelor și indicatorilor defalcați în funcție de sex, precum și de elaborare a unor strategii de gen bazate pe informații;

| — | unui plan și criterii ex ante de integrare a obiectivelor de egalitate între bărbați și femei ; |
| --- | --- |

—

unui plan și criterii ex ante de integrare a obiectivelor de egalitate între bărbați și femei ;

| — | unor mecanisme de implementare, inclusiv prin implicarea unui organism de supraveghere a egalității de gen, și expertiza necesară |
| --- | --- |

—

unor mecanisme de implementare, inclusiv prin implicarea unui organism de supraveghere a egalității de gen, și expertiza necesară

| 5. | Ajutoare de stat |
| --- | --- |

5.

Ajutoare de stat

Existența unui mecanism care asigură transpunerea și punerea în aplicare cu eficacitate a legislației UE în domeniul ajutoarelor de stat.

| — | Implementarea și aplicarea eficientă a legislației UE privind ajutoarele de stat este asigurată prin:






  — | acordurile instituționale referitoare la implementarea, aplicarea și supervizarea legislației UE în materie de ajutoare de stat |
| --- | --- | --- |

—

Implementarea și aplicarea eficientă a legislației UE privind ajutoarele de stat este asigurată prin:

—

acordurile instituționale referitoare la implementarea, aplicarea și supervizarea legislației UE în materie de ajutoare de stat

| — | |
| --- | --- |

—

—

| — | măsuri de consolidare a capacității administrative de implementare și aplicare a legislației UE în domeniul ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

măsuri de consolidare a capacității administrative de implementare și aplicare a legislației UE în domeniul ajutoarelor de stat.

Expunere de motive

Expunere de motive

Amendamentele propuse vizează clarificarea textului, întrucât propunerea Comisiei pare prea stufoasă și prea detaliată, mai ales în partea dedicată criteriilor de îndeplinire.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „Măsurarea progreselor – dincolo de PIB” (CdR 163/2010 fin).

1

(2)  Ref. țintele principale ale Strategiei Europa 2020.

2

(3)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020: O Uniune a inovării [COM(2010) 546 final din 6.10.2010). Angajamentele 24/25 și anexa I „Instrument de autoevaluare: Caracteristicile unor sisteme eficace de cercetare și inovare la nivel național și regional”. Concluziile Consiliului Competitivitate: Concluzii privind „ O Uniune a inovării” pentru Europa (doc. 17165/10 din 26.11.2010).

3

(4)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O Agendă digitală pentru Europa [COM(2010)245 final/2 din 26.8.2010]. Document de lucru al serviciilor Comisiei: Tablou de bord al Agendei digitale [SEC (2011) 708 din 31.5.2011]. Concluziile Consiliului Transporturi, Telecomunicații și Energie privind Agenda digitală pentru Europa (doc. 10130/10 din 26 mai 2010).

4

(5)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: O Agendă digitală pentru Europa [COM(2010)245 final/2 din 26.8.2010]. Document de lucru al serviciilor Comisiei: Tablou de bord al Agendei digitale [SEC (2011) 708 din 31.5.2011].

5

(6)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Gândiți mai întâi la scară mică - Un „ Small Business Act” pentru Europa [COM (2008) 394 din 23.6.2008]; Concluziile Consiliului Competitivitate: Gândiți mai întâi la scară mică - Un „Small Business Act” pentru Europa (doc. 16788/08, 1.12.2008); Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor: Reexaminare a „Small Business Act” pentru Europa [COM (2008) 78 final, 23.2.2011]; Concluziile Consiliului Competitivitate: Concluzii privind revizuirea „Small Business Act” pentru Europa (doc. 10975/11 din 30.5.2011).

6

Small Business Act

Small Business Act

Small Business Act

(7)  JO L 48, 23.2.2011, p. 1.

7

(8)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

8

(9)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

9

(10)  JO L 312, 22.11.2008, p. 3.

10

(11)  Recomandarea (2010/410/UE) a Consiliului din 13 iulie 2010, JO L 191, 23.7.2010, p. 28.

11

(12)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Gândiți mai întâi la scară mică - Un „ Small Business Act” pentru Europa [COM (2008) 394 din 23.6.2008]; Concluziile Consiliului Competitivitate: Gândiți mai întâi la scară mică - Un „Small Business Act” pentru Europa (doc. 16788/08, 1.12.2008); Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor: Reexaminare a „Small Business Act” pentru Europa [COM (2008) 78 final, 23.2.2011]; Concluziile Consiliului Competitivitate: Concluzii privind revizuirea „Small Business Act” pentru Europa (doc. 10975/11 din 30.5.2011).

12

Small Business Act

Small Business Act

Small Business Act

(13)  Recomandarea (2010/410/UE) a Consiliului din 13 iulie 2010, JO L 191, 23.7.2010, p. 28.

13

(14)  În cazul în care o recomandare a Consiliului specifică pentru o țară este în aplicare, aceasta fiind direct legată de această condiție, atunci evaluarea îndeplinirii acestei condiții va ține seama de evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește recomandarea specifică în cauză a Consiliului.

14

(15)  Termenele de furnizare a tuturor elementelor cuprinse în prezenta decizie pot expira în perioada de implementare a programului.

15

(16)  În cazul în care o recomandare a Consiliului specifică pentru o țară este în aplicare, aceasta fiind direct legată de această condiție, atunci evaluarea îndeplinirii acestei condiții va ține seama de evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește recomandarea specifică în cauză a Consiliului.

16

(17)  Termenele de realizare a furnizării tuturor elementelor cuprinse în această secțiune pot expira în timpul perioadei de implementare a programului.

17

(18)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un angajament comun pentru ocuparea forței de muncă – COM(2009) 257 final.

18

(19)  JO C 191, 1.7.2011, p. 1.

19

(20)  COM (2006) 208 final (se va înlocui cu următoarea comunicare, până la sfârșitul lunii septembrie 2011).

20

(21)  Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”), (2009/C 119/02).

21

(22)  Recomandarea Comisiei din 3 octombrie 2008 privind incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (JO L 307, 18.11.2008, p. 11).

22

(23)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Un cadru UE pentru strategiile naționale de integrare a romilor până în 2020. COM(2011) 173.

23

(24)  În cazul în care o recomandare a Consiliului specifică pentru o țară este în aplicare, aceasta fiind direct legată de această condiție, atunci evaluarea îndeplinirii acestei condiții va ține seama de evaluarea progreselor înregistrate în ceea ce privește recomandarea specifică în cauză a Consiliului.

24

(25)  Termenele de realizare a tuturor elementelor cuprinse în această secțiune pot expira în timpul perioadei de implementare a programului.

25

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/114 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/114

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerea de regulament privind FEDER

2012/C 225/08

COMITETUL REGIUNILOR

| — | constată că o concentrare tematică excesivă limitează alegerile strategice și se pronunță în favoarea unei flexibilități sporite pentru consolidarea în continuare a competitivității regiunilor; |
| --- | --- |

—

constată că o concentrare tematică excesivă limitează alegerile strategice și se pronunță în favoarea unei flexibilități sporite pentru consolidarea în continuare a competitivității regiunilor;

| — | solicită Comisiei Europene o fixare mai puțin rigidă a conținutului și domeniului de aplicare a diferitelor priorități de investiție, în consultare cu statele membre și regiunile, într-o examinare caz cu caz; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei Europene o fixare mai puțin rigidă a conținutului și domeniului de aplicare a diferitelor priorități de investiție, în consultare cu statele membre și regiunile, într-o examinare caz cu caz;

| — | salută propunerea unor indicatori comuni, dar consideră că aceștia mai necesită îmbunătățiri |
| --- | --- |

—

salută propunerea unor indicatori comuni, dar consideră că aceștia mai necesită îmbunătățiri

| — | consideră că fondurile FEDER trebuie să fie utilizabile în principiu în mod flexibil și fără privilegierea sau discriminarea anumitor tipuri de regiuni, luând în considerare toate tipurile de regiuni urbane, rurale și funcționale; |
| --- | --- |

—

consideră că fondurile FEDER trebuie să fie utilizabile în principiu în mod flexibil și fără privilegierea sau discriminarea anumitor tipuri de regiuni, luând în considerare toate tipurile de regiuni urbane, rurale și funcționale;

| — | propune să fie garantată o mai bună legătură între Horizon 2020 și fondurile structurale, prin crearea unor interfețe și puncte de contact în cadrul ambelor programe; |
| --- | --- |

—

propune să fie garantată o mai bună legătură între Horizon 2020 și fondurile structurale, prin crearea unor interfețe și puncte de contact în cadrul ambelor programe;

| — | subliniază importanța elaborării unei liste a orașelor în care trebuie puse în aplicare acțiuni în favoarea dezvoltării urbane durabile, listă care ar putea avea un caracter indicativ și care să fie rezultatul unei discuții în parteneriat cu autoritățile locale și regionale competente, elaborată în baza unei invitații de depunere a candidaturii. Regiunile trebuie să poată acorda sprijin în mod flexibil, pentru a răspunde necesităților regionale și locale; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța elaborării unei liste a orașelor în care trebuie puse în aplicare acțiuni în favoarea dezvoltării urbane durabile, listă care ar putea avea un caracter indicativ și care să fie rezultatul unei discuții în parteneriat cu autoritățile locale și regionale competente, elaborată în baza unei invitații de depunere a candidaturii. Regiunile trebuie să poată acorda sprijin în mod flexibil, pentru a răspunde necesităților regionale și locale;

| — | atrage atenția asupra faptului că orice cotă a fondurilor FEDER prevăzută într-un stat membru pentru sprijinirea dezvoltării urbane durabile și a dezvoltării locale în general trebuie să fie rezultatul planificării programelor operaționale; |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra faptului că orice cotă a fondurilor FEDER prevăzută într-un stat membru pentru sprijinirea dezvoltării urbane durabile și a dezvoltării locale în general trebuie să fie rezultatul planificării programelor operaționale;

| — | scoate în evidență rolul programului URBACT și solicită Comisiei Europene să justifice valoarea adăugată a platformei de dezvoltare urbană propuse; |
| --- | --- |

—

scoate în evidență rolul programului URBACT și solicită Comisiei Europene să justifice valoarea adăugată a platformei de dezvoltare urbană propuse;

| — | propune Comisiei Europene o cooperare strânsă pentru a consolida astfel dialogul politic cu privire la conceptele de dezvoltare urbană și cooperarea între teritoriile urbane și rurale în Europa; |
| --- | --- |

—

propune Comisiei Europene o cooperare strânsă pentru a consolida astfel dialogul politic cu privire la conceptele de dezvoltare urbană și cooperarea între teritoriile urbane și rurale în Europa;

| — | solicită ca programele operaționale să țină seama într-o mai mare măsură de provocările cu care se confruntă regiunile cu handicap natural sau demografic, în conformitate cu articolul 111 din propunerea de regulament general. |
| --- | --- |

—

solicită ca programele operaționale să țină seama într-o mai mare măsură de provocările cu care se confruntă regiunile cu handicap natural sau demografic, în conformitate cu articolul 111 din propunerea de regulament general.

| Raportor | Michael SCHNEIDER (DE-PPE), secretar de stat, reprezentantul landului Saxonia-Anhalt pe lângă guvernul federal |
| --- | --- |
| Document de referință | Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile specifice aplicabile Fondului european de dezvoltare regională și obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006
  COM(2011) 614 final |

Raportor

Michael SCHNEIDER (DE-PPE), secretar de stat, reprezentantul landului Saxonia-Anhalt pe lângă guvernul federal

Document de referință

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind dispozițiile specifice aplicabile Fondului european de dezvoltare regională și obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006

COM(2011) 614 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Evaluare generală

| 1. | salută propunerea Comisiei, pe care o consideră o bază solidă pentru continuarea negocierilor privind viitoarea configurare a finanțării prin intermediul FEDER în Europa; |
| --- | --- |

1.

salută propunerea Comisiei, pe care o consideră o bază solidă pentru continuarea negocierilor privind viitoarea configurare a finanțării prin intermediul FEDER în Europa;

| 2. | estimează că mai sunt necesare modificări, în special pentru a răspunde preocupărilor autorităților locale și regionale din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

2.

estimează că mai sunt necesare modificări, în special pentru a răspunde preocupărilor autorităților locale și regionale din Uniunea Europeană;

| 3. | reamintește în acest context de avizul Comitetului Regiunilor cu privire la regulamentul privind cadrul strategic comun (1) și de alte avize anterioare privind viitoarea configurare a politicii de coeziune după 2013 (2); |
| --- | --- |

3.

reamintește în acest context de avizul Comitetului Regiunilor cu privire la regulamentul privind cadrul strategic comun (1) și de alte avize anterioare privind viitoarea configurare a politicii de coeziune după 2013 (2);

Dispoziții comune (articolele 1-5)

| 4. | subliniază misiunea încredințată FEDER, așa cum este ea definită la articolul 2, care constă în consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale prin corectarea dezechilibrelor între regiuni; constată că viitoarea configurare a finanțării prin FEDER trebuie să continue să se orienteze în funcție de acest obiectiv. În același timp, Comitetul atrage însă atenția asupra faptului că, în conformitate cu articolul 174 din TFUE, coroborat cu articolul 176 din TFUE, FEDER are sarcina de a contribui la reducerea decalajelor dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni și a rămânerii în urmă a regiunilor celor mai defavorizate. Printre aceste regiuni ar trebui să se acorde o atenție deosebită zonelor rurale, zonelor afectate de tranziția industrială, precum și regiunilor afectate de un handicap natural sau demografic grav și permanent, cum ar fi regiunile cele mai nordice cu densitate foarte scăzută a populației, precum și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase; |
| --- | --- |

4.

subliniază misiunea încredințată FEDER, așa cum este ea definită la articolul 2, care constă în consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale prin corectarea dezechilibrelor între regiuni; constată că viitoarea configurare a finanțării prin FEDER trebuie să continue să se orienteze în funcție de acest obiectiv. În același timp, Comitetul atrage însă atenția asupra faptului că, în conformitate cu articolul 174 din TFUE, coroborat cu articolul 176 din TFUE, FEDER are sarcina de a contribui la reducerea decalajelor dintre nivelurile de dezvoltare ale diferitelor regiuni și a rămânerii în urmă a regiunilor celor mai defavorizate. Printre aceste regiuni ar trebui să se acorde o atenție deosebită zonelor rurale, zonelor afectate de tranziția industrială, precum și regiunilor afectate de un handicap natural sau demografic grav și permanent, cum ar fi regiunile cele mai nordice cu densitate foarte scăzută a populației, precum și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase;

| 5. | subliniază de asemenea că sprijinul financiar al FEDER ar trebui să vizeze cu prioritate misiunea acestuia de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale, acordând atenția cuvenită situației specifice și unice a regiunilor ultraperiferice, menționată la articolul 349 din TFUE; |
| --- | --- |

5.

subliniază de asemenea că sprijinul financiar al FEDER ar trebui să vizeze cu prioritate misiunea acestuia de consolidare a coeziunii economice, sociale și teritoriale, acordând atenția cuvenită situației specifice și unice a regiunilor ultraperiferice, menționată la articolul 349 din TFUE;

| 6. | consideră că domeniile de aplicare ale FEDER, definite la , sunt, în principiu, potrivite pentru a consolida coeziunea economică, socială și teritorială, a corecta dezechilibrele regionale și a urmări în același timp obiectivele Strategiei Europa 2020. În același timp dorește să semnaleze faptul că și în regiunile mai bine dezvoltate pot fi necesare investiții în infrastructuri care pun la dispoziția cetățenilor servicii de bază în domeniile protecției mediului, transporturilor și tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), pentru a compensa dezvoltarea eterogenă în interiorul acestor regiuni; |
| --- | --- |

6.

consideră că domeniile de aplicare ale FEDER, definite la , sunt, în principiu, potrivite pentru a consolida coeziunea economică, socială și teritorială, a corecta dezechilibrele regionale și a urmări în același timp obiectivele Strategiei Europa 2020. În același timp dorește să semnaleze faptul că și în regiunile mai bine dezvoltate pot fi necesare investiții în infrastructuri care pun la dispoziția cetățenilor servicii de bază în domeniile protecției mediului, transporturilor și tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC), pentru a compensa dezvoltarea eterogenă în interiorul acestor regiuni;

| 7. | solicită, prin urmare, fără a aduce atingere mecanismului „Conectarea Europei”, o concretizare și flexibilizare a principiului excluderii de la finanțarea FEDER a infrastructurilor, în dialog cu statele membre și regiunile. În acest sens, este important să se țină seama de structura de producție a fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

7.

solicită, prin urmare, fără a aduce atingere mecanismului „Conectarea Europei”, o concretizare și flexibilizare a principiului excluderii de la finanțarea FEDER a infrastructurilor, în dialog cu statele membre și regiunile. În acest sens, este important să se țină seama de structura de producție a fiecărei regiuni;

| 8. | salută menționarea competitivității IMM-urilor pe lista instrumentelor prioritare (articolul 5 din proiectul de regulament privind FEDER) și subliniază că aceasta reprezintă o miză importantă în perioade de criză, când IMM-urile se confruntă cu dificultăți deosebite în ceea ce privește accesul la finanțare și investițiile, în timp ce rolul lor sub aspectul ocupării forței de muncă și al inovării este absolut esențial pentru coeziune și redresarea economică. Pe de altă parte, subliniază faptul că și în viitor trebuie să rămână posibilă acordarea de ajutoare pentru investiții marilor întreprinderi. Aceste întreprinderi au un rol important în ceea ce privește politica structurală, de exemplu ca parteneri la dezvoltarea clusterelor industriale, pentru îndeplinirea obiectivelor inițiativei emblematice „O politică industrială adaptată erei globalizării” și, nu în ultimul rând, în calitate de contractanți pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

8.

salută menționarea competitivității IMM-urilor pe lista instrumentelor prioritare (articolul 5 din proiectul de regulament privind FEDER) și subliniază că aceasta reprezintă o miză importantă în perioade de criză, când IMM-urile se confruntă cu dificultăți deosebite în ceea ce privește accesul la finanțare și investițiile, în timp ce rolul lor sub aspectul ocupării forței de muncă și al inovării este absolut esențial pentru coeziune și redresarea economică. Pe de altă parte, subliniază faptul că și în viitor trebuie să rămână posibilă acordarea de ajutoare pentru investiții marilor întreprinderi. Aceste întreprinderi au un rol important în ceea ce privește politica structurală, de exemplu ca parteneri la dezvoltarea clusterelor industriale, pentru îndeplinirea obiectivelor inițiativei emblematice „O politică industrială adaptată erei globalizării” și, nu în ultimul rând, în calitate de contractanți pentru IMM-uri;

| 9. | consideră că în principiu este necesară clarificarea relației dintre domeniile de intervenție de la articolul (3) și prioritățile de investiție enumerate la articolul (5) și solicită o clarificare în acest sens; |
| --- | --- |

9.

consideră că în principiu este necesară clarificarea relației dintre domeniile de intervenție de la articolul (3) și prioritățile de investiție enumerate la articolul (5) și solicită o clarificare în acest sens;

| 10. | este convins că, în condițiile restricțiilor cu care se confruntă bugetele publice, inițiativelor private le-ar putea reveni un rol mai important în viitor. Prin urmare, consideră că domeniul de aplicare al FEDER ar trebui să permită finanțarea instituțiilor publice și private de cercetare și inovare; subliniază importanța încurajării în continuare a activităților comune de cercetare la nivel european ale întreprinderilor private, universităților și centrelor de cercetare; |
| --- | --- |

10.

este convins că, în condițiile restricțiilor cu care se confruntă bugetele publice, inițiativelor private le-ar putea reveni un rol mai important în viitor. Prin urmare, consideră că domeniul de aplicare al FEDER ar trebui să permită finanțarea instituțiilor publice și private de cercetare și inovare; subliniază importanța încurajării în continuare a activităților comune de cercetare la nivel european ale întreprinderilor private, universităților și centrelor de cercetare;

| 11. | consideră că constituirea de rețele, cooperarea și schimbul de experiență între regiuni, orașe și principalii actori sociali, economici și de mediu, prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (d) punctul (iv), presupune și implicarea actorilor din știință și cercetare și solicită o clarificare în acest sens; |
| --- | --- |

11.

consideră că constituirea de rețele, cooperarea și schimbul de experiență între regiuni, orașe și principalii actori sociali, economici și de mediu, prevăzută la articolul 3 alineatul (1) litera (d) punctul (iv), presupune și implicarea actorilor din știință și cercetare și solicită o clarificare în acest sens;

| 12. | sprijină în principiu concentrarea finanțării pe obiective tematice clare. Consideră însă că programele operaționale regionale reprezintă nivelul adecvat la care trebuie să aibă loc această concentrare. De aceea respinge alocarea centrală a unor cote și procentaje pentru anumite fonduri sau priorități de investiție. Concentrarea tematică, prevăzută la , trebuie să aibă loc în parteneriat, conform principiului subsidiarității. Contractul de parteneriat între statul membru și Comisia Europeană trebuie să se bazeze pe acordurile încheiate între statul membru și autoritățile locale și regionale. În cadrul procesului de programare, statele membre, regiunile și autoritățile locale trebuie să dispună de posibilitatea de a-și formula în mod autonom, în cadrul domeniilor lor de competență, strategiile teritoriale de dezvoltare și de a-și stabili și justifica prioritățile individuale atât în funcție de obiectivele Strategiei Europa 2020, cât și de propriile lor necesități de politică regională; |
| --- | --- |

12.

sprijină în principiu concentrarea finanțării pe obiective tematice clare. Consideră însă că programele operaționale regionale reprezintă nivelul adecvat la care trebuie să aibă loc această concentrare. De aceea respinge alocarea centrală a unor cote și procentaje pentru anumite fonduri sau priorități de investiție. Concentrarea tematică, prevăzută la , trebuie să aibă loc în parteneriat, conform principiului subsidiarității. Contractul de parteneriat între statul membru și Comisia Europeană trebuie să se bazeze pe acordurile încheiate între statul membru și autoritățile locale și regionale. În cadrul procesului de programare, statele membre, regiunile și autoritățile locale trebuie să dispună de posibilitatea de a-și formula în mod autonom, în cadrul domeniilor lor de competență, strategiile teritoriale de dezvoltare și de a-și stabili și justifica prioritățile individuale atât în funcție de obiectivele Strategiei Europa 2020, cât și de propriile lor necesități de politică regională;

| 13. | prin urmare, se opune concentrării restrictive a fondurilor FEDER pe obiectivele tematice „consolidarea cercetării, dezvoltării tehnologice și inovării”, „îmbunătățirea competitivității IMM-urilor” și „sprijinirea tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în toate sectoarele”, mai ales în cazul regiunilor al căror PIB pe cap de locuitor pentru perioada 2007-2013 reprezenta mai puțin de 75 % din PIB-ul mediu din UE-25 pentru perioada de referință; |
| --- | --- |

13.

prin urmare, se opune concentrării restrictive a fondurilor FEDER pe obiectivele tematice „consolidarea cercetării, dezvoltării tehnologice și inovării”, „îmbunătățirea competitivității IMM-urilor” și „sprijinirea tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon în toate sectoarele”, mai ales în cazul regiunilor al căror PIB pe cap de locuitor pentru perioada 2007-2013 reprezenta mai puțin de 75 % din PIB-ul mediu din UE-25 pentru perioada de referință;

| 14. | atrage atenția că o concentrare doar pe aceste trei obiective limitează nu numai posibilitățile FEDER de a sprijini în mod cuprinzător creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, ci și capacitatea sa de a contribui la reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană. Trebuie reamintit că, așa cum prevede articolul 176 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, obiectivul FEDER este de a contribui la corectarea principalelor dezechilibre regionale din interiorul Uniunii. Prin urmare, deși utilizarea FEDER pentru a impulsiona Strategia Europa 2020 este adecvată, aceasta nu trebuie să implice diminuarea obiectivului principal de reducere a disparităților regionale. De asemenea, concentrarea pe aceste trei obiective reduce capacitatea statelor membre și a regiunilor de a se conforma pe deplin dispozițiilor articolului 7 (Promovarea egalității) și ale articolului 8 (Dezvoltarea durabilă și schimbările climatice), dat fiind că obiectivele tematice limitate nu permit acest lucru. Totodată, concentrarea excesivă limitează alegerile strategice, care sunt supuse unei evaluări ex-ante, și devalorizează această evaluare. Punerea în practică a unor programe complexe de sprijinire a dezvoltării durabile și integrate a economiei regionale presupune mai multă flexibilitate la fața locului și este indispensabilă pentru consolidarea în continuare a competitivității regiunilor; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția că o concentrare doar pe aceste trei obiective limitează nu numai posibilitățile FEDER de a sprijini în mod cuprinzător creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, ci și capacitatea sa de a contribui la reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale în Uniunea Europeană. Trebuie reamintit că, așa cum prevede articolul 176 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, obiectivul FEDER este de a contribui la corectarea principalelor dezechilibre regionale din interiorul Uniunii. Prin urmare, deși utilizarea FEDER pentru a impulsiona Strategia Europa 2020 este adecvată, aceasta nu trebuie să implice diminuarea obiectivului principal de reducere a disparităților regionale. De asemenea, concentrarea pe aceste trei obiective reduce capacitatea statelor membre și a regiunilor de a se conforma pe deplin dispozițiilor articolului 7 (Promovarea egalității) și ale articolului 8 (Dezvoltarea durabilă și schimbările climatice), dat fiind că obiectivele tematice limitate nu permit acest lucru. Totodată, concentrarea excesivă limitează alegerile strategice, care sunt supuse unei evaluări ex-ante, și devalorizează această evaluare. Punerea în practică a unor programe complexe de sprijinire a dezvoltării durabile și integrate a economiei regionale presupune mai multă flexibilitate la fața locului și este indispensabilă pentru consolidarea în continuare a competitivității regiunilor;

| 15. | își reiterează dezaprobarea față de fixarea rigidă a cheltuielilor pentru anumite obiective tematice individuale sau grupate. Diferențele considerabile între regiuni în ceea ce privește potențialul și necesitățile, existente inclusiv în interiorul acelorași categorii de regiuni, sunt greu de conciliat cu ponderarea nediferențiată a obiectivelor tematice. Valoarea adăugată a politicii de coeziune, care constă în configurarea pe măsură a strategiilor de dezvoltare regională și teritorială, este anihilată prin definirea unor cote de cheltuieli fixate la nivel central; |
| --- | --- |

15.

își reiterează dezaprobarea față de fixarea rigidă a cheltuielilor pentru anumite obiective tematice individuale sau grupate. Diferențele considerabile între regiuni în ceea ce privește potențialul și necesitățile, existente inclusiv în interiorul acelorași categorii de regiuni, sunt greu de conciliat cu ponderarea nediferențiată a obiectivelor tematice. Valoarea adăugată a politicii de coeziune, care constă în configurarea pe măsură a strategiilor de dezvoltare regională și teritorială, este anihilată prin definirea unor cote de cheltuieli fixate la nivel central;

| 16. | constată că
  prioritățile de investiții
  , propuse la , pe care FEDER urmează să le sprijine în cadrul diferitelor obiective tematice, acoperă domenii importante ale posibilităților de finanțare ale fondului. Este însă de neînțeles de ce anumite investiții, de exemplu cele destinate transferului fluxurilor de transport, care vin în mod clar în sprijinul Strategiei Europa 2020, nu sunt considerate investiții prioritare de către Comisia Europeană; |
| --- | --- |

16.

constată că
  prioritățile de investiții
  , propuse la , pe care FEDER urmează să le sprijine în cadrul diferitelor obiective tematice, acoperă domenii importante ale posibilităților de finanțare ale fondului. Este însă de neînțeles de ce anumite investiții, de exemplu cele destinate transferului fluxurilor de transport, care vin în mod clar în sprijinul Strategiei Europa 2020, nu sunt considerate investiții prioritare de către Comisia Europeană;

| 17. | salută acordarea de prioritate investițiilor menite să sprijine „tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon” și dorește să sublinieze importanța acesteia pentru viitorul Europei. CoR dorește însă ca valoarea procentuală din fondul FEDER care va fi dedicată acestui obiectiv, așa cum propune Comisia, să fie stabilită în acordurile de parteneriat încheiate între Comisie, statul membru respectiv, nivelul regional și local. În acest mod, o cotă adaptată corespunzător din fondurile FEDER poate fi folosită pentru statul membru și regiunea respectivă; |
| --- | --- |

17.

salută acordarea de prioritate investițiilor menite să sprijine „tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon” și dorește să sublinieze importanța acesteia pentru viitorul Europei. CoR dorește însă ca valoarea procentuală din fondul FEDER care va fi dedicată acestui obiectiv, așa cum propune Comisia, să fie stabilită în acordurile de parteneriat încheiate între Comisie, statul membru respectiv, nivelul regional și local. În acest mod, o cotă adaptată corespunzător din fondurile FEDER poate fi folosită pentru statul membru și regiunea respectivă;

| 18. | consideră că, în acest domeniu, este nevoie de măsuri mai ales cu privire la investițiile prioritare din cadrul obiectivului tematic „Îmbunătățirea competitivității IMM-urilor”. Având în vedere importanța acestui obiectiv pentru creștere și ocuparea forței de muncă în Europa și existența unui spectru deosebit de larg de posibilități de susținere cu un mare potențial de succes, se recomandă o extindere considerabilă a investițiilor prioritare tocmai în acest domeniu. În opinia Comitetului Regiunilor, se impune în special o sprijinire a investițiilor productive care, prin crearea, extinderea sau diversificarea întreprinderilor sau prin modificarea fundamentală a procedeelor de fabricație pentru produse și servicii, contribuie la crearea și păstrarea pe termen lung a locurilor de muncă. Asemenea investiții în beneficiul întreprinderilor reprezintă o condiție prealabilă importantă pentru succesul schimbărilor structurale necesare în Europa și pentru realizarea obiectivelor de creștere și ocupare a forței de muncă. Limitarea finanțării prin FEDER a investițiilor dedicate întreprinderilor la acele investiții legate de crearea de noi întreprinderi, așa cum se pare că intenționează Comisia Europeană, nu răspunde necesităților regiunilor și Europei în materie de dezvoltare; |
| --- | --- |

18.

consideră că, în acest domeniu, este nevoie de măsuri mai ales cu privire la investițiile prioritare din cadrul obiectivului tematic „Îmbunătățirea competitivității IMM-urilor”. Având în vedere importanța acestui obiectiv pentru creștere și ocuparea forței de muncă în Europa și existența unui spectru deosebit de larg de posibilități de susținere cu un mare potențial de succes, se recomandă o extindere considerabilă a investițiilor prioritare tocmai în acest domeniu. În opinia Comitetului Regiunilor, se impune în special o sprijinire a investițiilor productive care, prin crearea, extinderea sau diversificarea întreprinderilor sau prin modificarea fundamentală a procedeelor de fabricație pentru produse și servicii, contribuie la crearea și păstrarea pe termen lung a locurilor de muncă. Asemenea investiții în beneficiul întreprinderilor reprezintă o condiție prealabilă importantă pentru succesul schimbărilor structurale necesare în Europa și pentru realizarea obiectivelor de creștere și ocupare a forței de muncă. Limitarea finanțării prin FEDER a investițiilor dedicate întreprinderilor la acele investiții legate de crearea de noi întreprinderi, așa cum se pare că intenționează Comisia Europeană, nu răspunde necesităților regiunilor și Europei în materie de dezvoltare;

| 19. | solicită, de asemenea, ca sprijinirea investițiilor în infrastructurile relevante pentru activitatea economică, în dezvoltarea infrastructuri turistice, în dezvoltarea infrastructurii de formare și perfecționare profesională și în incubatoarele de afaceri din toate regiunile să intre în categoria acelor investiții prioritare ale FEDER care să beneficieze de atenție specială în cadrul concentrării tematice care va trebui realizată cu prilejul elaborării programelor operaționale; |
| --- | --- |

19.

solicită, de asemenea, ca sprijinirea investițiilor în infrastructurile relevante pentru activitatea economică, în dezvoltarea infrastructuri turistice, în dezvoltarea infrastructurii de formare și perfecționare profesională și în incubatoarele de afaceri din toate regiunile să intre în categoria acelor investiții prioritare ale FEDER care să beneficieze de atenție specială în cadrul concentrării tematice care va trebui realizată cu prilejul elaborării programelor operaționale;

| 20. | prin urmare, solicită Comisiei Europene să flexibilizeze conținutul și volumul diferitelor investiții prioritare, în dialog cu statele membre și regiunile, de la caz la caz. În schimb, prioritățile FEDER nu ar trebui stabilite pentru fiecare stat membru în parte, ci fiecare program operațional ar trebui să poată stabili prioritățile relevante. |
| --- | --- |

20.

prin urmare, solicită Comisiei Europene să flexibilizeze conținutul și volumul diferitelor investiții prioritare, în dialog cu statele membre și regiunile, de la caz la caz. În schimb, prioritățile FEDER nu ar trebui stabilite pentru fiecare stat membru în parte, ci fiecare program operațional ar trebui să poată stabili prioritățile relevante.

Indicatori ai sprijinului FEDER pentru obiectivul „Investițiile pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” (articolul 6)

| 21. | salută
  indicatorii comuni
  pentru măsurarea rezultatelor sprijinului FEDER în cadrul obiectivului „Investițiile pentru creștere economică și ocupare a forței de muncă”, propuși la . În anumite cazuri mai există însă o nevoie de optimizare. De exemplu, numărul de produse noi care ajung pe piață în urma unor proiecte de cercetare și dezvoltare nu se lasă măsurat decât cu greu și cu un decalaj de timp considerabil. Acest indicator este la fel de inadecvat pentru evaluarea performanțelor la nivel european ca și indicatorul „reducerea estimată a scurgerilor din rețeaua de distribuție a apei”; |
| --- | --- |

21.

salută
  indicatorii comuni
  pentru măsurarea rezultatelor sprijinului FEDER în cadrul obiectivului „Investițiile pentru creștere economică și ocupare a forței de muncă”, propuși la . În anumite cazuri mai există însă o nevoie de optimizare. De exemplu, numărul de produse noi care ajung pe piață în urma unor proiecte de cercetare și dezvoltare nu se lasă măsurat decât cu greu și cu un decalaj de timp considerabil. Acest indicator este la fel de inadecvat pentru evaluarea performanțelor la nivel european ca și indicatorul „reducerea estimată a scurgerilor din rețeaua de distribuție a apei”;

| 22. | invită Comisia Europeană să reexamineze, în parteneriat cu statele membre și regiunile, cei 43 de indicatori comuni cu privire la semnificația, claritatea și în special aplicabilitatea lor și să simplifice acești indicatori, acolo unde este cazul. Ar trebui să se poată alege numai acei indicatori care corespund priorităților fiecărui program operațional. În schimb, autoritățile de gestionare și beneficiarii nu pot fi trași la răspundere pentru rezultate nesatisfăcătoare în măsura în care nu sunt direct responsabili pentru aceste rezultate. |
| --- | --- |

22.

invită Comisia Europeană să reexamineze, în parteneriat cu statele membre și regiunile, cei 43 de indicatori comuni cu privire la semnificația, claritatea și în special aplicabilitatea lor și să simplifice acești indicatori, acolo unde este cazul. Ar trebui să se poată alege numai acei indicatori care corespund priorităților fiecărui program operațional. În schimb, autoritățile de gestionare și beneficiarii nu pot fi trași la răspundere pentru rezultate nesatisfăcătoare în măsura în care nu sunt direct responsabili pentru aceste rezultate.

Dispoziții specifice privind tratarea caracteristicilor teritoriale speciale (articolele 7-11)

| 23. | salută faptul că FEDER va putea sprijini, între altele, și măsuri cuprinzătoare de dezvoltare urbană durabilă pentru a aborda provocări economice, sociale, climatice și de mediu care afectează zonele urbane și, în consecință, este de acord cu intenția Comisiei Europene de a consolida dimensiunea urbană în următoarea perioadă de programare; |
| --- | --- |

23.

salută faptul că FEDER va putea sprijini, între altele, și măsuri cuprinzătoare de dezvoltare urbană durabilă pentru a aborda provocări economice, sociale, climatice și de mediu care afectează zonele urbane și, în consecință, este de acord cu intenția Comisiei Europene de a consolida dimensiunea urbană în următoarea perioadă de programare;

| 24. | consideră însă că fondurile FEDER trebuie să fie utilizabile în principiu în mod flexibil și fără privilegierea sau discriminarea anumitor tipuri de regiuni, pentru a evita în special riscul excluderii de la beneficiile FEDER a zonelor periurbane sau a celor funcționale. Deciziile cu privire la concentrarea teritorială a fondurilor FEDER pe diferite tipuri de zone ar trebui luate în cadrul procesului de programare, prevăzut a fi pus în practică în parteneriat cu autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

24.

consideră însă că fondurile FEDER trebuie să fie utilizabile în principiu în mod flexibil și fără privilegierea sau discriminarea anumitor tipuri de regiuni, pentru a evita în special riscul excluderii de la beneficiile FEDER a zonelor periurbane sau a celor funcționale. Deciziile cu privire la concentrarea teritorială a fondurilor FEDER pe diferite tipuri de zone ar trebui luate în cadrul procesului de programare, prevăzut a fi pus în practică în parteneriat cu autoritățile locale și regionale;

| 25. | propune să se asigure o legătură mai bună între programul Orizont 2010 și fondurile structurale prin asigurarea unor interfețe și a unor puncte de conexiune în ambele programe. Până în prezent nu a fost posibilă susținerea unor proiecte integrate prin programul european de cercetare și fondurile structurale. O legătură mai strânsă între cele două programe ar spori sinergiile și ar contribui la consolidarea bazei de cunoaștere în toate regiunile și, în consecință, caracterul complementar al programului Orizont 2020 și al fondurilor structurale ar trebui de asemenea reflectat în mod corespunzător în programele operaționale și în strategiile în materie de cercetare, inovare și specializare inteligentă; |
| --- | --- |

25.

propune să se asigure o legătură mai bună între programul Orizont 2010 și fondurile structurale prin asigurarea unor interfețe și a unor puncte de conexiune în ambele programe. Până în prezent nu a fost posibilă susținerea unor proiecte integrate prin programul european de cercetare și fondurile structurale. O legătură mai strânsă între cele două programe ar spori sinergiile și ar contribui la consolidarea bazei de cunoaștere în toate regiunile și, în consecință, caracterul complementar al programului Orizont 2020 și al fondurilor structurale ar trebui de asemenea reflectat în mod corespunzător în programele operaționale și în strategiile în materie de cercetare, inovare și specializare inteligentă;

| 26. | în legătură cu obligația statelor membre, prevăzută la articolul 7, de a stabili în prealabil o listă a orașelor în care trebuie puse în aplicare acțiuni în favoarea
  dezvoltării urbane durabile
  atrage atenția asupra faptului că această listă ar trebui să aibă un caracter strict indicativ. Ea ar putea fi rezultatul unei discuții în parteneriat cu autoritățile locale și regionale competente realizate pe baza unei cereri de candidaturi, deschisă tuturor orașelor din fiecare stat membru. Această dezvoltare ar trebui să fie a priori deschisă tuturor orașelor din regiunea acoperită de respectivul program, inclusiv celor de mărime mică și medie. Regiunile trebuie să poată acorda sprijin în mod flexibil, în baza programelor operaționale și a cadrului financiar disponibil, pentru a răspunde necesităților regionale și locale; |
| --- | --- |

26.

în legătură cu obligația statelor membre, prevăzută la articolul 7, de a stabili în prealabil o listă a orașelor în care trebuie puse în aplicare acțiuni în favoarea
  dezvoltării urbane durabile
  atrage atenția asupra faptului că această listă ar trebui să aibă un caracter strict indicativ. Ea ar putea fi rezultatul unei discuții în parteneriat cu autoritățile locale și regionale competente realizate pe baza unei cereri de candidaturi, deschisă tuturor orașelor din fiecare stat membru. Această dezvoltare ar trebui să fie a priori deschisă tuturor orașelor din regiunea acoperită de respectivul program, inclusiv celor de mărime mică și medie. Regiunile trebuie să poată acorda sprijin în mod flexibil, în baza programelor operaționale și a cadrului financiar disponibil, pentru a răspunde necesităților regionale și locale;

| 27. | menționează că orice cotă a fondurilor FEDER prevăzută într-un stat membru pentru sprijinirea dezvoltării urbane durabile și a dezvoltării locale în general ar trebui să fie rezultatul planificării programelor operaționale. Subliniază că fiecare stat membru va putea mări această cotă, pentru a păstra astfel posibilitatea de a recurge la o gamă amplă de măsuri de sprijin pentru dezvoltarea urbană și locală durabilă în cadrul programelor operaționale, respectivele măsuri fiind condiționate, în cazurile de necesitate impusă de specificul geografic local, de instituirea unui parteneriat cu teritoriile periurbane, rurale și funcționale învecinate și eventual de o planificare strategică integrată la un nivel superior celui al localităților. Statele membre și regiunile au nevoie de flexibilitate pentru a pune în aplicare aceste măsuri în perioada de programare, în funcție de necesitățile politicilor regionale și structurale și pentru a selecționa proiectele în conformitate cu anumite criterii de calitate; |
| --- | --- |

27.

menționează că orice cotă a fondurilor FEDER prevăzută într-un stat membru pentru sprijinirea dezvoltării urbane durabile și a dezvoltării locale în general ar trebui să fie rezultatul planificării programelor operaționale. Subliniază că fiecare stat membru va putea mări această cotă, pentru a păstra astfel posibilitatea de a recurge la o gamă amplă de măsuri de sprijin pentru dezvoltarea urbană și locală durabilă în cadrul programelor operaționale, respectivele măsuri fiind condiționate, în cazurile de necesitate impusă de specificul geografic local, de instituirea unui parteneriat cu teritoriile periurbane, rurale și funcționale învecinate și eventual de o planificare strategică integrată la un nivel superior celui al localităților. Statele membre și regiunile au nevoie de flexibilitate pentru a pune în aplicare aceste măsuri în perioada de programare, în funcție de necesitățile politicilor regionale și structurale și pentru a selecționa proiectele în conformitate cu anumite criterii de calitate;

| 28. | subliniază că ar trebui să se propună posibilitatea delegării sarcinilor către orașe în virtutea „investițiilor teritoriale integrate” menționate la articolul 99 din Regulamentul general. Autoritățile locale și regionale, care rămân responsabile din punct de vedere financiar pentru activitățile desfășurate de organe intermediare, vor putea decide în deplină autonomie, în urma consultării cu autoritățile locale și ținând seama de capacitățile instituționale și tehnice, dacă și în ce măsură vor își vor asuma anumite sarcini; |
| --- | --- |

28.

subliniază că ar trebui să se propună posibilitatea delegării sarcinilor către orașe în virtutea „investițiilor teritoriale integrate” menționate la articolul 99 din Regulamentul general. Autoritățile locale și regionale, care rămân responsabile din punct de vedere financiar pentru activitățile desfășurate de organe intermediare, vor putea decide în deplină autonomie, în urma consultării cu autoritățile locale și ținând seama de capacitățile instituționale și tehnice, dacă și în ce măsură vor își vor asuma anumite sarcini;

| 29. | cu privire la
  platforma de dezvoltare urbană
  , propusă la articolul 8, dorește să scoată în evidență activitățile efectuate până în prezent în cadrul programului URBACT, axat în special pe schimbul de experiență în materie de concepte de dezvoltare urbană în Uniunea Europeană, și solicită, în consecință, Comisiei Europene să justifice valoarea adăugată a unei noi platforme în forma propusă de Comisia Europeană, pentru a evita orice suprapunere între platformă și URBACT, și să fie mai clară în ceea ce privește viitorul programului URBACT în perioada de programare care urmează; |
| --- | --- |

29.

cu privire la
  platforma de dezvoltare urbană
  , propusă la articolul 8, dorește să scoată în evidență activitățile efectuate până în prezent în cadrul programului URBACT, axat în special pe schimbul de experiență în materie de concepte de dezvoltare urbană în Uniunea Europeană, și solicită, în consecință, Comisiei Europene să justifice valoarea adăugată a unei noi platforme în forma propusă de Comisia Europeană, pentru a evita orice suprapunere între platformă și URBACT, și să fie mai clară în ceea ce privește viitorul programului URBACT în perioada de programare care urmează;

| 30. | propune Comisiei Europene o cooperare strânsă și luarea de măsuri comune (organizarea unor conferințe anuale comune), pentru a consolida astfel dialogul politic cu privire la conceptele de dezvoltare urbană și cooperarea între teritoriile urbane și rurale în Europa, ca o misiune de prim rang pentru Comitetul Regiunilor însuși; |
| --- | --- |

30.

propune Comisiei Europene o cooperare strânsă și luarea de măsuri comune (organizarea unor conferințe anuale comune), pentru a consolida astfel dialogul politic cu privire la conceptele de dezvoltare urbană și cooperarea între teritoriile urbane și rurale în Europa, ca o misiune de prim rang pentru Comitetul Regiunilor însuși;

| 31. | salută propunerea menționată la articolul 9 din propunerea de regulament de a
  sprijini acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile
  ca o posibilitate de a sprijini proiecte inovatoare fără ca sarcina administrativă care derivă din finanțarea generală a regiunilor respective să fie sporită prin această finanțare specială. De asemenea, salută faptul că acest concept de „inovare” nu este limitat numai la tehnologie, ci include și inovarea socială. În plus, Comitetul Regiunilor se pronunță în favoarea opțiunii ca regiunile să dispună de posibilitatea de a testa ele însele abordări inovatoare în materie de sprijin în cadrul programelor operaționale, inclusiv în ceea ce privește specializarea inteligentă; |
| --- | --- |

31.

salută propunerea menționată la articolul 9 din propunerea de regulament de a
  sprijini acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile
  ca o posibilitate de a sprijini proiecte inovatoare fără ca sarcina administrativă care derivă din finanțarea generală a regiunilor respective să fie sporită prin această finanțare specială. De asemenea, salută faptul că acest concept de „inovare” nu este limitat numai la tehnologie, ci include și inovarea socială. În plus, Comitetul Regiunilor se pronunță în favoarea opțiunii ca regiunile să dispună de posibilitatea de a testa ele însele abordări inovatoare în materie de sprijin în cadrul programelor operaționale, inclusiv în ceea ce privește specializarea inteligentă;

| 32. | în contextul considerațiilor privind
  zonele afectate de un handicap natural sau demografic
  , menționate la din propunerea de regulament, solicită ca programele operaționale să țină seama de provocările reprezentate de transformările demografice într-o măsură mai mare decât prevede articolul 111 din proiectul de regulament general în legătură cu adaptarea ratelor de cofinanțare. În condițiile unei diminuări clare a populației, ale emigrării, în special a tinerilor și a persoanelor cu înaltă calificare, și ale unei tendințe sporite de îmbătrânire, evoluția demografică reprezintă un handicap grav și permanent, căruia trebuie să i se acorde o atenție deosebită în cadrul politicii de coeziune, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Ar trebui să se țină seama de acest aspect în ceea ce privește posibilitățile de intervenție ale FEDER. Concentrarea tematică și investițiile prioritare ar trebui să lase o marjă de manevră suficientă pentru a permite dezvoltarea și punerea în aplicare a unor soluții inovatoare; |
| --- | --- |

32.

în contextul considerațiilor privind
  zonele afectate de un handicap natural sau demografic
  , menționate la din propunerea de regulament, solicită ca programele operaționale să țină seama de provocările reprezentate de transformările demografice într-o măsură mai mare decât prevede articolul 111 din proiectul de regulament general în legătură cu adaptarea ratelor de cofinanțare. În condițiile unei diminuări clare a populației, ale emigrării, în special a tinerilor și a persoanelor cu înaltă calificare, și ale unei tendințe sporite de îmbătrânire, evoluția demografică reprezintă un handicap grav și permanent, căruia trebuie să i se acorde o atenție deosebită în cadrul politicii de coeziune, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Ar trebui să se țină seama de acest aspect în ceea ce privește posibilitățile de intervenție ale FEDER. Concentrarea tematică și investițiile prioritare ar trebui să lase o marjă de manevră suficientă pentru a permite dezvoltarea și punerea în aplicare a unor soluții inovatoare;

| 33. | sprijină propunerile prezentate la articolul 11 cu privire la
  regiunile ultraperiferice
  și consideră că ele reprezintă o bază solidă pentru sprijinirea în continuare a acestor regiuni; consideră că ar trebui să se asigure un nivel corespunzător al acestei alocații destinate regiunilor ultraperiferice și ar trebui să se prevadă o flexibilitate sporită în materie de concentrare tematică. |
| --- | --- |

33.

sprijină propunerile prezentate la articolul 11 cu privire la
  regiunile ultraperiferice
  și consideră că ele reprezintă o bază solidă pentru sprijinirea în continuare a acestor regiuni; consideră că ar trebui să se asigure un nivel corespunzător al acestei alocații destinate regiunilor ultraperiferice și ar trebui să se prevadă o flexibilitate sporită în materie de concentrare tematică.

Dispoziții finale (articolele 12-17)

| 34. | în legătură cu
  exercitarea delegării de competențe
  menționată la din propunerea de regulament, atrage atenția asupra obiecțiilor de principiu cu privire la utilizarea actelor delegate. În conformitate cu articolul 290 din TFUE, delegarea de competențe este admisibilă numai pentru anumite elemente neesențiale ale regulamentului, iar obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării de competențe trebuie definite în mod expres. |
| --- | --- |

34.

în legătură cu
  exercitarea delegării de competențe
  menționată la din propunerea de regulament, atrage atenția asupra obiecțiilor de principiu cu privire la utilizarea actelor delegate. În conformitate cu articolul 290 din TFUE, delegarea de competențe este admisibilă numai pentru anumite elemente neesențiale ale regulamentului, iar obiectivele, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării de competențe trebuie definite în mod expres.

Evaluare a respectării principiilor subsidiarității și proporționalității

| 35. | consideră că propunerea de regulament, așa cum a fost prezentată de Comisia Europeană, restrânge în mod excesiv domeniul de aplicare al FEDER și nu lasă statelor membre și regiunilor spațiul de manevră necesar în cadrul politicilor regionale și structurale pentru a fi în conformitate cu obiectivele Tratatului și cu Strategia Europa 2020, prin luarea unor măsuri adaptate realităților teritoriale. Propunerea limitează posibilitățile de lansare, cu sprijinul FEDER, a unor strategii de dezvoltare teritorială integrate care să corespundă punctelor forte și necesităților teritoriale și care ar putea contribui substanțial la creșterea economică și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

35.

consideră că propunerea de regulament, așa cum a fost prezentată de Comisia Europeană, restrânge în mod excesiv domeniul de aplicare al FEDER și nu lasă statelor membre și regiunilor spațiul de manevră necesar în cadrul politicilor regionale și structurale pentru a fi în conformitate cu obiectivele Tratatului și cu Strategia Europa 2020, prin luarea unor măsuri adaptate realităților teritoriale. Propunerea limitează posibilitățile de lansare, cu sprijinul FEDER, a unor strategii de dezvoltare teritorială integrate care să corespundă punctelor forte și necesităților teritoriale și care ar putea contribui substanțial la creșterea economică și ocuparea forței de muncă;

| 36. | consideră că, în cadrul negocierilor în curs, principiile subsidiarității și proporționalității trebuie să beneficieze de și mai multă atenție, pentru a evita ca sprijinul FEDER să devină centralist, excesiv de reglementat și mult mai birocratic, ceea ce ar aduce prejudicii gradului de acceptare și prestigiului politicii europene de coeziune în rândul cetățenilor și întreprinderilor din diferitele regiuni; |
| --- | --- |

36.

consideră că, în cadrul negocierilor în curs, principiile subsidiarității și proporționalității trebuie să beneficieze de și mai multă atenție, pentru a evita ca sprijinul FEDER să devină centralist, excesiv de reglementat și mult mai birocratic, ceea ce ar aduce prejudicii gradului de acceptare și prestigiului politicii europene de coeziune în rândul cetățenilor și întreprinderilor din diferitele regiuni;

| 37. | consideră, prin urmare, că sunt necesare îmbunătățiri considerabile și solicită Comisiei Europene să reformuleze în mod adecvat propunerea de regulament, pe baza dialogului cu Consiliul și Parlamentul European; |
| --- | --- |

37.

consideră, prin urmare, că sunt necesare îmbunătățiri considerabile și solicită Comisiei Europene să reformuleze în mod adecvat propunerea de regulament, pe baza dialogului cu Consiliul și Parlamentul European;

| 38. | reamintește Comisiei Europene, Consiliului și Parlamentului European că este dispus să pună la dispoziție expertiza autorităților locale și regionale în cadrul procesului de negociere. |
| --- | --- |

38.

reamintește Comisiei Europene, Consiliului și Parlamentului European că este dispus să pună la dispoziție expertiza autorităților locale și regionale în cadrul procesului de negociere.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 2

Se adaugă un nou alineat (2)

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| ... | |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

...

Expunere de motive

A se vedea punctul 4.

Atunci când se face referire la un articol din Tratat, ar trebui citat în întregime, nu doar fragmentar.

Amendamentul 2

Articolul 3

Se modifică alineatul (1) după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În regiunile mai dezvoltate, FEDER nu sprijină investițiile în infrastructurile care le oferă servicii de bază cetățenilor în domeniul mediului, al transportului și al TIC. | regiunile mai dezvoltate în infrastructurile care le oferă servicii de bază cetățenilor în domeniul mediului, al transportului și al TIC. |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

În regiunile mai dezvoltate, FEDER nu sprijină investițiile în infrastructurile care le oferă servicii de bază cetățenilor în domeniul mediului, al transportului și al TIC.

regiunile mai dezvoltate în infrastructurile care le oferă servicii de bază cetățenilor în domeniul mediului, al transportului și al TIC.

Expunere de motive

A se vedea punctul 6.

Amendamentul 3

Articolul 3

Se modifică alineatul (1) litera (a) după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| a) | investițiile productive care contribuie la crearea și salvgardarea locurilor de muncă durabile, prin intermediul unor ajutoare directe pentru investițiile în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

a)

investițiile productive care contribuie la crearea și salvgardarea locurilor de muncă durabile, prin intermediul unor ajutoare directe pentru investițiile în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri);

| a) | investițiile productive care contribuie la crearea și salvgardarea locurilor de muncă durabile, prin intermediul unor ajutoare directe pentru investițiile în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

a)

investițiile productive care contribuie la crearea și salvgardarea locurilor de muncă durabile, prin intermediul unor ajutoare directe pentru investițiile în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri);

Expunere de motive

A se vedea punctul 7.

Amendamentul 4

Articolul 3

Se modifică alineatul (1) litera (c) după cum urmează:

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| (c) | investițiile în infrastructurile din domeniul social, al sănătății și al educației; |

Textul propus de Comisie

Amendament

(c)

investițiile în infrastructurile din domeniul social, al sănătății și al educației;

| (c) | investițiile în infrastructurile din domeniul social, al sănătății, al și al educației; |
| --- | --- |

(c)

investițiile în infrastructurile din domeniul social, al sănătății, al și al educației;

Amendamentul 5

Articolul 3

Se modifică alineatul (1) litera (d), punctul (i) după cum urmează:

| Proiect de aviz | Amendament |
| --- | --- |
| d) | dezvoltarea unui potențial endogen prin sprijinirea dezvoltării regionale și locale și a cercetării și inovării. Aceste măsuri includ:






  i) | investiții fixe în echipamente și infrastructuri la scară mică; |

Proiect de aviz

Amendament

d)

dezvoltarea unui potențial endogen prin sprijinirea dezvoltării regionale și locale și a cercetării și inovării. Aceste măsuri includ:

i)

investiții fixe în echipamente și infrastructuri la scară mică;

| d) | dezvoltarea unui potențial endogen prin sprijinirea dezvoltării regionale și locale și a cercetării și inovării. Aceste măsuri includ:






  i) | investiții fixe în echipamente și infrastructuri ; |
| --- | --- | --- |

d)

dezvoltarea unui potențial endogen prin sprijinirea dezvoltării regionale și locale și a cercetării și inovării. Aceste măsuri includ:

i)

investiții fixe în echipamente și infrastructuri ;

Expunere de motive

Prezentul amendament se raportează la punctul 9 din aviz. Reducerea posibilei intervenții a FEDER în ceea ce privește sprijinirea investițiilor în echipamente și infrastructuri la „investiții la scară mică” este în contradicție cu necesitățile de dezvoltare ale regiunilor în diverse domenii. De exemplu, acest lucru intră în contradicție cu dispozițiile articolului 5 alineatul (1) litera (a) privind îmbunătățirea infrastructurilor de cercetare și inovare (C&I) pentru a dezvolta excelența în materie de C&I.

Amendamentul 6

Articolul 3

Se modifică alineatul (1) litera (d) după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| iii) | sprijin pentru organismele publice de cercetare și inovare și investiții în favoarea tehnologiei și a cercetării aplicate în întreprinderi |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

iii)

sprijin pentru organismele publice de cercetare și inovare și investiții în favoarea tehnologiei și a cercetării aplicate în întreprinderi

| iii) | sprijin pentru organismele de cercetare și inovare și investiții în favoarea tehnologiei și a cercetării aplicate în întreprinderi, precum și pentru activitățile de cercetare și inovare desfășurate de centrele de cercetare publice în parteneriat cu întreprinderile private; |
| --- | --- |

iii)

sprijin pentru organismele de cercetare și inovare și investiții în favoarea tehnologiei și a cercetării aplicate în întreprinderi, precum și pentru activitățile de cercetare și inovare desfășurate de centrele de cercetare publice în parteneriat cu întreprinderile private;

Expunere de motive

A se vedea punctul 10.

Amendamentul 7

Articolul 3

Se modifică alineatul (1) litera (d) după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| iv) | constituirea de rețele, cooperarea și schimbul de experiență între regiuni, orașe și principalii actori sociali, economici și de mediu; |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

iv)

constituirea de rețele, cooperarea și schimbul de experiență între regiuni, orașe și principalii actori sociali, economici și de mediu;

| iv) | constituirea de rețele, cooperarea și schimbul de experiență între regiuni, orașe și principalii actori sociali, economici de mediu |
| --- | --- |

iv)

constituirea de rețele, cooperarea și schimbul de experiență între regiuni, orașe și principalii actori sociali, economici de mediu

Expunere de motive

A se vedea punctul 11.

Amendamentul 8

Articolul 4

Se modifică după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Obiectivele tematice stabilite la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] și prioritățile de investiții corespunzătoare stabilite la articolul 5 din prezentul regulament la care FEDER poate contribui sunt concentrate după cum urmează:






  (a) | în regiunile mai dezvoltate și în regiunile de tranziție:






  (i) | cel puțin 80 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] și |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

Obiectivele tematice stabilite la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] și prioritățile de investiții corespunzătoare stabilite la articolul 5 din prezentul regulament la care FEDER poate contribui sunt concentrate după cum urmează:

(a)

în regiunile mai dezvoltate și în regiunile de tranziție:

(i)

cel puțin 80 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] și

| (ii) | cel puțin 20 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivului tematic stabilit la punctul 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]; |
| --- | --- |

(ii)

cel puțin 20 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivului tematic stabilit la punctul 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC];

| (b) | în regiunile mai puțin dezvoltate:






  (i) | cel puțin 50 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]; |
| --- | --- | --- |

(b)

în regiunile mai puțin dezvoltate:

(i)

cel puțin 50 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC];

| (ii) | cel puțin 6 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivului tematic stabilit la punctul 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]. |
| --- | --- |

(ii)

cel puțin 6 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivului tematic stabilit la punctul 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC].

Prin derogare de la litera (a) subpunctul (i), în regiunile al căror PIB pe cap de locuitor pentru perioada 2007-2013 reprezenta mai puțin de 75 % din PIB-ul mediu din UE-25 pentru perioada de referință, dar care sunt eligibile în categoria regiunilor de tranziție sau în cea a regiunilor mai dezvoltate, astfel cum sunt definite la articolul 82 alineatul (2) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] pentru perioada 2014-2020, cel puțin 60 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC].

Obiectivele tematice stabilite la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] și la prioritățile de investiții corespunzătoare stabilite la articolul 5 din prezentul regulament la care FEDER poate contribui sunt concentrate după cum urmează:

| | în regiunile mai dezvoltate






  (i) | cel puțin din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] și |
| --- | --- | --- |

în regiunile mai dezvoltate

(i)

cel puțin din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] și

| (ii) | cel puțin 15 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivului tematic stabilit la punctul 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]; |
| --- | --- |

(ii)

cel puțin 15 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivului tematic stabilit la punctul 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC];

| (b) | în regiunile mai puțin dezvoltate :






  (i) | cel puțin 50 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]; |
| --- | --- | --- |

(b)

în regiunile mai puțin dezvoltate :

(i)

cel puțin 50 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC];

| (ii) | cel puțin 6 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivului tematic stabilit la punctul 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]. |
| --- | --- |

(ii)

cel puțin 6 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivului tematic stabilit la punctul 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC].

Prin derogare de la litera (a) subpunctul (i), în regiunile al căror PIB pe cap de locuitor pentru perioada 2007-2013 reprezenta mai puțin de 75 % din PIB-ul mediu din UE-25 pentru perioada de referință, dar care sunt eligibile în categoria regiunilor de tranziție sau în cea a regiunilor mai dezvoltate, astfel cum sunt definite la articolul 82 alineatul (2) literele (b) și (c) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC] pentru perioada 2014-2020, cel puțin 50 % din resursele totale ale FEDER la nivel național sunt alocate obiectivelor tematice stabilite la punctele 1, 3 și 4 de la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC].

Expunere de motive

A se vedea punctele 12-15.

Amendamentul 9

Articolul 5

Alineatul 4: se adaugă litera (c) după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| ... | c) | |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

...

c)

Expunere de motive

A se vedea punctul 18.

Amendamentul 10

Articolul 5

Alineatele (3) și (5) se modifică după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 5(3) | îmbunătățirea competitivității IMM-urilor:
  ... |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

5(3)

îmbunătățirea competitivității IMM-urilor:

...

5(4)

...

| (b) | promovarea eficienței energetice și a utilizării energiei din surse regenerabile în IMM-uri; |
| --- | --- |

(b)

promovarea eficienței energetice și a utilizării energiei din surse regenerabile în IMM-uri;

...

| 5(3) | îmbunătățirea competitivității IMM-urilor:
  ... | |
| --- | --- | --- |

5(3)

îmbunătățirea competitivității IMM-urilor:

...

5(4)

...

| b) | promovarea eficienței energetice și a utilizării energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

b)

promovarea eficienței energetice și a utilizării energiei din surse regenerabile;

...

Expunere de motive

Articolul 5 alineatul (3): În centrul eforturilor pentru creșterea competitivității economice în cadrul politicilor regionale se află întreprinderile mici și mijlocii. Întreprinderile mari joacă însă un rol important în ceea ce privește politica structurală, de exemplu în calitate de parteneri pentru dezvoltarea clusterelor industriale. În conformitate cu inițiativa emblematică „O politică industrială adaptată erei globalizării” ar trebui să rămână în continuare posibil ca întreprinderile mari să poată beneficia, în principiu, de sprijin, chiar dacă accentul trebuie să fie pus – ca și până acum – pe IMM-uri.

Articolul 5 alineatul (3) litera (d): Proiectele de infrastructură relevante pentru activitatea economică reprezintă măsuri regionale de sprijin acordat economiei, care au o legătură directă cu înființarea și dezvoltarea întreprinderilor. O infrastructură modernă sprijină productivitatea și constituie un factor important de atractivitate economică a unei zone.

Articolul (5) alineatul (4) litera (b): Regulamentul FEDER ar trebui să propună o perspectivă realistă cu privire la promovarea ansamblului de măsuri de protecție a climei și a mediului în vederea unei dezvoltări durabile. Din acest punct de vedere, limitarea inițială la IMM-uri pare a fi prea restrictivă pentru ca acest obiectiv să poată fi realizat pe deplin.

Amendamentul 11

Articolul 6

Alineatul (1) se modifică după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Indicatorii comuni stabiliți în anexa la prezentul regulament sunt utilizați dacă este necesar și în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]. În ceea ce privește indicatorii comuni, valorile de referință se stabilesc la zero și țintele cumulative se fixează pentru 2022. | 1.   Indicatorii comuni în anexa la prezentul regulament sunt utilizați dacă este necesar și în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]. În ceea ce privește indicatorii comuni, valorile de referință se stabilesc la zero și țintele cumulative se fixează pentru 2022. |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Indicatorii comuni stabiliți în anexa la prezentul regulament sunt utilizați dacă este necesar și în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]. În ceea ce privește indicatorii comuni, valorile de referință se stabilesc la zero și țintele cumulative se fixează pentru 2022.

1.   Indicatorii comuni în anexa la prezentul regulament sunt utilizați dacă este necesar și în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]. În ceea ce privește indicatorii comuni, valorile de referință se stabilesc la zero și țintele cumulative se fixează pentru 2022.

Expunere de motive

A se vedea punctele 21-22.

Regiunilor le revine un rol esențial în definirea indicatorilor, așa cum se evidențiază și la punctul 22 din aviz. Considerăm, prin urmare, că amendamentul 11 ar trebui să conțină o referire la regiuni.

Amendamentul 12

Articolul 7

Alineatul (2) se modifică după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Fiecare stat membru stabilește, în cadrul contractului său de parteneriat, o listă a orașelor în care trebuie puse în aplicare acțiuni integrate în favoarea dezvoltării urbane durabile, precum și valoarea orientativă a alocării anuale pentru aceste acțiuni la nivel național.
  Cel puțin 5 % din resursele FEDER atribuite la nivel național sunt alocate acțiunilor integrate în favoarea dezvoltării urbane durabile, care au fost delegate orașelor în vederea gestionării lor în cadrul investițiilor teritoriale integrate menționate la articolul 99 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]. | 2.   Fiecare stat membru stabilește, în cadrul contractului său de parteneriat, o listă a orașelor în care trebuie puse în aplicare acțiuni integrate în favoarea dezvoltării urbane durabile, precum și valoarea orientativă a alocării anuale pentru aceste acțiuni la nivel național.
  Cel puțin 5 % din resursele FEDER atribuite la nivel național sunt alocate dezvoltării urbane durabile. Punerea în aplicare a măsurilor poate fi, de asemenea, încredințată localităților interesate în investițiile teritoriale integrate menționate la articolul 99 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC]. |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Fiecare stat membru stabilește, în cadrul contractului său de parteneriat, o listă a orașelor în care trebuie puse în aplicare acțiuni integrate în favoarea dezvoltării urbane durabile, precum și valoarea orientativă a alocării anuale pentru aceste acțiuni la nivel național.

Cel puțin 5 % din resursele FEDER atribuite la nivel național sunt alocate acțiunilor integrate în favoarea dezvoltării urbane durabile, care au fost delegate orașelor în vederea gestionării lor în cadrul investițiilor teritoriale integrate menționate la articolul 99 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC].

2.   Fiecare stat membru stabilește, în cadrul contractului său de parteneriat, o listă a orașelor în care trebuie puse în aplicare acțiuni integrate în favoarea dezvoltării urbane durabile, precum și valoarea orientativă a alocării anuale pentru aceste acțiuni la nivel național.

Cel puțin 5 % din resursele FEDER atribuite la nivel național sunt alocate dezvoltării urbane durabile. Punerea în aplicare a măsurilor poate fi, de asemenea, încredințată localităților interesate în investițiile teritoriale integrate menționate la articolul 99 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC].

Expunere de motive

A se vedea punctele 26-28.

Amendamentul reia propunerea Comisiei de a aloca cel puțin 5 % din resursele FEDER atribuite la nivel național pentru dezvoltarea urbană durabilă, fără a stabili însă în prealabil, instrumentul care urmează să fie utilizat în acest sens.

Amendamentul 13

Articolul 8

Alineatele (1) și (2) se modifică după cum urmează

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Comisia stabilește, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC], o platformă de dezvoltare urbană pentru a promova consolidarea capacităților și a rețelelor între orașe, precum și schimbul de experiențe privind politica urbană la nivelul Uniunii, în domenii legate de prioritățile de investiții ale FEDER și de dezvoltarea urbană durabilă.
  2.   Comisia adoptă o listă a orașelor care urmează să participe la platformă pe baza listelor stabilite în contractele de parteneriat, prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 14 alineatul (2).
  Lista conține cel mult 300 de orașe, cu un număr maxim de 20 de orașe pentru fiecare stat membru. Orașe sunt selectate pe baza următoarelor criterii:






  (a) | populația, ținând seama de caracteristicile specifice ale sistemelor urbane naționale; |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Comisia stabilește, în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC], o platformă de dezvoltare urbană pentru a promova consolidarea capacităților și a rețelelor între orașe, precum și schimbul de experiențe privind politica urbană la nivelul Uniunii, în domenii legate de prioritățile de investiții ale FEDER și de dezvoltarea urbană durabilă.

2.   Comisia adoptă o listă a orașelor care urmează să participe la platformă pe baza listelor stabilite în contractele de parteneriat, prin intermediul unor acte de punere în aplicare. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 14 alineatul (2).

Lista conține cel mult 300 de orașe, cu un număr maxim de 20 de orașe pentru fiecare stat membru. Orașe sunt selectate pe baza următoarelor criterii:

(a)

populația, ținând seama de caracteristicile specifice ale sistemelor urbane naționale;

| (b) | existența unei strategii în ceea ce privește acțiunile integrate destinate abordării provocărilor economice, sociale, climatice și de mediu care afectează zonele urbane. |
| --- | --- |

(b)

existența unei strategii în ceea ce privește acțiunile integrate destinate abordării provocărilor economice, sociale, climatice și de mediu care afectează zonele urbane.

3.   Platforma sprijină, de asemenea, crearea de rețele între toate orașele care întreprind acțiuni inovatoare la inițiativa Comisiei.

1.    conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC], o platformă de dezvoltare urbană pentru a promova consolidarea capacităților și a rețelelor, precum și schimbul de experiențe privind politica urbană la nivelul Uniunii, în domenii legate de prioritățile de investiții ale FEDER și de dezvoltarea urbană durabilă.

2.

3.   Platforma sprijină, de asemenea, crearea de rețele între toate orașele care întreprind acțiuni inovatoare la inițiativa Comisiei.

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

A se vedea punctele 29 și 30.

Modificarea amendamentului: nu există niciun motiv de a se limita posibilitățile pentru rețele și pentru schimbul de experiență între orașe. Programul URBACT va avea în continuare o mare importanță pentru orașele care nu fac parte din platformă, dar poate, de asemenea, deveni un program care să creeze forme suplimentare de colaborare între orașe în interiorul platformei, cât și în afara ei.

Amendamentul 14

Articolul 9

Se modifică după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile
  1.   La inițiativa Comisiei, FEDER poate sprijini acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile, pe baza unui plafon de 0,2 % din contribuția anuală totală a FEDER. Aceste acțiuni includ studii și proiecte-pilot care permit identificarea sau testarea unor noi soluții la problemele legate de dezvoltarea urbană durabilă relevante la nivelul Uniunii. | Acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile
  1.   La inițiativa Comisiei, FEDER poate sprijini acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile, care să țină seama în mod obligatoriu de , pe baza unui plafon de 0,2 % din contribuția anuală totală a FEDER. Aceste acțiuni includ studii și proiecte-pilot care permit identificarea sau testarea unor noi soluții la problemele legate de dezvoltarea urbană durabilă, relevante la nivelul Uniunii, |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

Acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile

1.   La inițiativa Comisiei, FEDER poate sprijini acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile, pe baza unui plafon de 0,2 % din contribuția anuală totală a FEDER. Aceste acțiuni includ studii și proiecte-pilot care permit identificarea sau testarea unor noi soluții la problemele legate de dezvoltarea urbană durabilă relevante la nivelul Uniunii.

Acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile

1.   La inițiativa Comisiei, FEDER poate sprijini acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile, care să țină seama în mod obligatoriu de , pe baza unui plafon de 0,2 % din contribuția anuală totală a FEDER. Aceste acțiuni includ studii și proiecte-pilot care permit identificarea sau testarea unor noi soluții la problemele legate de dezvoltarea urbană durabilă, relevante la nivelul Uniunii,

Expunere de motive

Dezvoltarea urbană durabilă este posibilă numai în cadrul unor parteneriate puternice între orașe și teritoriile periurbane și rurale învecinate. Este important ca acțiunile inovatoare care urmează să fie derulate să poată favoriza relațiile dintre mediul urban și cel rural și ca actorii locali din zonele periurbane să poată fi parteneri cu drepturi depline în cadrul acestor acțiuni.

Amendamentul 15

Articolul 9

Se adaugă un nou punct 4

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

A se vedea punctul 31.

Ar trebui luate în considerare diferitele cadre instituționale ale statelor membre. Ar trebui observat faptul că, în anumite state membre, există, pe plan local, un singur nivel administrativ.

Amendamentul 16

Articolul 10

Se modifică după cum urmează:

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Programele operaționale cofinanțate de FEDER care vizează zonele afectate de un handicap natural sau demografic grav și permanent, prevăzute la articolul 111 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC], acordă o atenție deosebită abordării dificultăților specifice cu care se confruntă aceste zone. | Programele operaționale cofinanțate de FEDER care vizează zonele afectate de un handicap natural sau demografic grav și permanent, prevăzute la articolul 111 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr.o[...]/2012 [RDC] , acordă o atenție deosebită abordării dificultăților specifice cu care se confruntă aceste zone. |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

Programele operaționale cofinanțate de FEDER care vizează zonele afectate de un handicap natural sau demografic grav și permanent, prevăzute la articolul 111 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC], acordă o atenție deosebită abordării dificultăților specifice cu care se confruntă aceste zone.

Programele operaționale cofinanțate de FEDER care vizează zonele afectate de un handicap natural sau demografic grav și permanent, prevăzute la articolul 111 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr.o[...]/2012 [RDC] , acordă o atenție deosebită abordării dificultăților specifice cu care se confruntă aceste zone.

Expunere de motive

A se vedea punctul 32.

Amendamentul 17

Articolul 13

Alineatul (1) se modifică după cum urmează

| Text propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia este abilitată să adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol. | Comisia este abilitată să adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol. |

Text propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia este abilitată să adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

Comisia este abilitată să adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.

Expunere de motive

A se vedea punctul 34.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 4/2012

1

(2)  CdR 210/2009 fin.

2

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/127

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind Fondul social european

2012/C 225/09

COMITETUL REGIUNILOR

| — | constată cu satisfacție că FSE își păstrează trăsăturile caracteristice de fond structural, fiind în continuare o componentă solid ancorată în politica de coeziune, mai degrabă decât să fie transformat în politică europeană sectorială; |
| --- | --- |

—

constată cu satisfacție că FSE își păstrează trăsăturile caracteristice de fond structural, fiind în continuare o componentă solid ancorată în politica de coeziune, mai degrabă decât să fie transformat în politică europeană sectorială;

| — | are unele rezerve cu privire la posibilitatea ca această majorare modestă a mijloacelor puse la dispoziția FSE să se dovedească suficientă pentru a susține obiectivele ambițioase pe care fondul trebuie să le îndeplinească; |
| --- | --- |

—

are unele rezerve cu privire la posibilitatea ca această majorare modestă a mijloacelor puse la dispoziția FSE să se dovedească suficientă pentru a susține obiectivele ambițioase pe care fondul trebuie să le îndeplinească;

| — | solicită să fie căutat direct un temei juridic adecvat și diferit de FSE, pentru a răspunde chestiunii ajutorului alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate |
| --- | --- |

—

solicită să fie căutat direct un temei juridic adecvat și diferit de FSE, pentru a răspunde chestiunii ajutorului alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate

| — | își împărtășește totuși îngrijorarea generată de constatarea că „aliniind pe deplin” FSE la obiectivele Strategiei Europa 2020 se ajunge la restrângerea misiunii pe care trebuie el să și-o asume în cadrul politicii de coeziune, astfel cum este aceasta prevăzută în Tratat (zone rurale, zone supuse unei mutații industriale, regiunile insulare, transfrontaliere sau montane); |
| --- | --- |

—

își împărtășește totuși îngrijorarea generată de constatarea că „aliniind pe deplin” FSE la obiectivele Strategiei Europa 2020 se ajunge la restrângerea misiunii pe care trebuie el să și-o asume în cadrul politicii de coeziune, astfel cum este aceasta prevăzută în Tratat (zone rurale, zone supuse unei mutații industriale, regiunile insulare, transfrontaliere sau montane);

| — | regretă faptul că propunerea nu face referire la promovarea flexibilității combinate cu securitatea (flexicuritate) pe piața forței de muncă, care face obiectul uneia din orientările integrate ale Strategiei Europa 2020 (orientarea nr. 7); |
| --- | --- |

—

regretă faptul că propunerea nu face referire la promovarea flexibilității combinate cu securitatea (flexicuritate) pe piața forței de muncă, care face obiectul uneia din orientările integrate ale Strategiei Europa 2020 (orientarea nr. 7);

| — | apreciază dispoziția care precizează că, pentru fiecare stat membru, cel puțin 20 % din ansamblul resurselor FSE vor fi afectate realizării obiectivului tematic constând în „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei”; |
| --- | --- |

—

apreciază dispoziția care precizează că, pentru fiecare stat membru, cel puțin 20 % din ansamblul resurselor FSE vor fi afectate realizării obiectivului tematic constând în „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei”;

| — | deși este de acord cu concentrarea tematică dorită, se exprimă împotriva modului de a acționa și a procedurilor pentru care a optat Comisia pentru urmărirea acestui obiectiv și pledează pentru o mai mare flexibilitate; |
| --- | --- |

—

deși este de acord cu concentrarea tematică dorită, se exprimă împotriva modului de a acționa și a procedurilor pentru care a optat Comisia pentru urmărirea acestui obiectiv și pledează pentru o mai mare flexibilitate;

| — | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că dispozițiile articolului 6 al propunerii de regulament, care privește „implicarea partenerilor”, precum și considerentul 9 nu conțin nicio referire la autoritățile locale și se limitează la evocarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale; |
| --- | --- |

—

își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că dispozițiile articolului 6 al propunerii de regulament, care privește „implicarea partenerilor”, precum și considerentul 9 nu conțin nicio referire la autoritățile locale și se limitează la evocarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale;

| — | își exprimă surprinderea cu privire la faptul că propunerea Comisiei nu prevede o colaborare transfrontalieră și interregională care să vină în completarea cooperării transnaționale; |
| --- | --- |

—

își exprimă surprinderea cu privire la faptul că propunerea Comisiei nu prevede o colaborare transfrontalieră și interregională care să vină în completarea cooperării transnaționale;

| — | salută menționarea indispensabilei mobilizări a actorilor de la nivel regional și local pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, precum și a posibilității de a recurge la pactele teritoriale pentru atingerea acestui obiectiv, însă recomandă extinderea utilizării acestora și la alte fonduri. |
| --- | --- |

—

salută menționarea indispensabilei mobilizări a actorilor de la nivel regional și local pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, precum și a posibilității de a recurge la pactele teritoriale pentru atingerea acestui obiectiv, însă recomandă extinderea utilizării acestora și la alte fonduri.

| Raportor | dl Konstantinos SIMITSIS (EL- PSE), primarul orașului Kavala |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006
  COM(2011) 607 final – 2011/0268 (COD) |

Raportor

dl Konstantinos SIMITSIS (EL- PSE), primarul orașului Kavala

Document de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006

COM(2011) 607 final – 2011/0268 (COD)

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   Observații generale

| 1. | constată cu satisfacție că Fondul social european, care constituie un instrument de neînlocuit de susținere a ocupării forței de muncă, de promovare a incluziunii soc iale și de combatere a sărăciei, își păstrează trăsăturile caracteristice de fond structural și că, în plus, rămâne, chiar și după 2013, o componentă solid ancorată în politica de coeziune, mai degrabă decât să fie transformat în politică europeană sectorială; |
| --- | --- |

1.

constată cu satisfacție că Fondul social european, care constituie un instrument de neînlocuit de susținere a ocupării forței de muncă, de promovare a incluziunii soc iale și de combatere a sărăciei, își păstrează trăsăturile caracteristice de fond structural și că, în plus, rămâne, chiar și după 2013, o componentă solid ancorată în politica de coeziune, mai degrabă decât să fie transformat în politică europeană sectorială;

| 2. | apreciază menținerea, reorganizarea și consolidarea obiectivelor tematice fundamentale ale intervențiilor FSE, care se grupează în patru categorii, fiecare dintre acestea fiind însoțită de un număr considerabil de priorități de investiții; |
| --- | --- |

2.

apreciază menținerea, reorganizarea și consolidarea obiectivelor tematice fundamentale ale intervențiilor FSE, care se grupează în patru categorii, fiecare dintre acestea fiind însoțită de un număr considerabil de priorități de investiții;

| 3. | salută în special faptul că, într-un moment în care protecția socială se dovedește a fi absolut necesară, în contextul crizei economice grave care a lovit un număr semnificativ de cetățeni europeni, acțiunea vizând „incluziunea socială și combaterea sărăciei” capătă prioritate, devenind un obiectiv tematic fundamental al intervențiilor FSE; |
| --- | --- |

3.

salută în special faptul că, într-un moment în care protecția socială se dovedește a fi absolut necesară, în contextul crizei economice grave care a lovit un număr semnificativ de cetățeni europeni, acțiunea vizând „incluziunea socială și combaterea sărăciei” capătă prioritate, devenind un obiectiv tematic fundamental al intervențiilor FSE;

| 4. | salută propunerea de modestă majorare a pachetului financiar disponibil pentru FSE, care va ajunge astfel la 84 de miliarde EUR și va reprezenta 25 % din bugetul total al politicii de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020, față de 75 de miliarde EUR și 23 % pentru actuala perioadă de programare; |
| --- | --- |

4.

salută propunerea de modestă majorare a pachetului financiar disponibil pentru FSE, care va ajunge astfel la 84 de miliarde EUR și va reprezenta 25 % din bugetul total al politicii de coeziune pentru perioada de programare 2014-2020, față de 75 de miliarde EUR și 23 % pentru actuala perioadă de programare;

| 5. | are totuși unele rezerve cu privire la posibilitatea ca această majorare modestă a mijloacelor puse la dispoziția FSE să se dovedească suficientă pentru a susține obiectivele ambițioase pe care fondul trebuie să le îndeplinească, cu atât mai mult cu cât, de fapt, majorarea este mai puțin substanțială decât pare, având în vedere că suma minimă a resurselor sale cuprinde și cele 2,5 miliarde EUR destinate ajutorului alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate, ce trec din bugetul politicii agricole comune în bugetul său; |
| --- | --- |

5.

are totuși unele rezerve cu privire la posibilitatea ca această majorare modestă a mijloacelor puse la dispoziția FSE să se dovedească suficientă pentru a susține obiectivele ambițioase pe care fondul trebuie să le îndeplinească, cu atât mai mult cu cât, de fapt, majorarea este mai puțin substanțială decât pare, având în vedere că suma minimă a resurselor sale cuprinde și cele 2,5 miliarde EUR destinate ajutorului alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate, ce trec din bugetul politicii agricole comune în bugetul său;

| 6. | se îndoiește că ajutorul alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate, pe care CoR îl susține în principiu cu fermitate, este acoperit de obiectivele definite în articolul relevant, 162 din TFUE. Observă totodată că ajutorul alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate nu este menționat în textul proiectului de regulament privind FSE și în rândul domeniilor de intervenție ale acestuia (în special în articolul 3 privind domeniul de aplicare a sprijinului). Solicită, de aceea, să fie căutat direct un temei juridic adecvat și diferit de FSE, pentru a răspunde chestiunii ajutorului alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate. |
| --- | --- |

6.

se îndoiește că ajutorul alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate, pe care CoR îl susține în principiu cu fermitate, este acoperit de obiectivele definite în articolul relevant, 162 din TFUE. Observă totodată că ajutorul alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate nu este menționat în textul proiectului de regulament privind FSE și în rândul domeniilor de intervenție ale acestuia (în special în articolul 3 privind domeniul de aplicare a sprijinului). Solicită, de aceea, să fie căutat direct un temei juridic adecvat și diferit de FSE, pentru a răspunde chestiunii ajutorului alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate.

| 7. | se întreabă dacă nu ar fi bine să fie definite obiective mai ambițioase pentru mijloacele atribuite politicii de coeziune în general și FSE în particular, în aceste vremuri în care criza economică lovește Europa cu cea mai mare forță, având repercusiuni sociale dramatice; |
| --- | --- |

7.

se întreabă dacă nu ar fi bine să fie definite obiective mai ambițioase pentru mijloacele atribuite politicii de coeziune în general și FSE în particular, în aceste vremuri în care criza economică lovește Europa cu cea mai mare forță, având repercusiuni sociale dramatice;

| 8. | se declară decepționat, o dată mai mult, de faptul că Comisia nu a îndrăznit să adopte pozițiile susținute de către Comitet cu privire la utilizarea, pentru evaluarea progreselor înregistrate, a unor criterii care să meargă dincolo de PIB și să acopere parametri economici, sociali și de mediu; |
| --- | --- |

8.

se declară decepționat, o dată mai mult, de faptul că Comisia nu a îndrăznit să adopte pozițiile susținute de către Comitet cu privire la utilizarea, pentru evaluarea progreselor înregistrate, a unor criterii care să meargă dincolo de PIB și să acopere parametri economici, sociali și de mediu;

| 9. | solicită Comisiei și celorlalte organe competente în acest domeniu ale Uniunii să își intensifice eforturile pentru a putea fi exploatate datele statistice cele mai recente, din perioada 2009-2011 pentru statele membre și din perioada 2008-2010 pentru regiuni, mai degrabă decât cele din 2007-2009 și, respectiv, 2006-2008, astfel încât să se poată determina cât mai exact cu putință conjunctura economică deosebit de nefavorabilă și FSE să poată face nevoilor suplimentare antrenate de aceasta. Din motive de echitate, Comitetul cere ca metodologia de alocare a resurselor să garanteze totdeauna că regiunile ce intră încă sub incidența obiectivului de convergență să aibă dreptul la mai multe finanțări decât cele din categoria regiunilor în tranziție; |
| --- | --- |

9.

solicită Comisiei și celorlalte organe competente în acest domeniu ale Uniunii să își intensifice eforturile pentru a putea fi exploatate datele statistice cele mai recente, din perioada 2009-2011 pentru statele membre și din perioada 2008-2010 pentru regiuni, mai degrabă decât cele din 2007-2009 și, respectiv, 2006-2008, astfel încât să se poată determina cât mai exact cu putință conjunctura economică deosebit de nefavorabilă și FSE să poată face nevoilor suplimentare antrenate de aceasta. Din motive de echitate, Comitetul cere ca metodologia de alocare a resurselor să garanteze totdeauna că regiunile ce intră încă sub incidența obiectivului de convergență să aibă dreptul la mai multe finanțări decât cele din categoria regiunilor în tranziție;

| 10. | se împotrivește oricărei tentative de introducere a unor clauze de condiționalitate macroeconomică, a fortiori pentru FSE, dat fiind că, odată cu punerea acestora în aplicare, autoritățile regionale și, în final, beneficiarii fondului care, conform articolului 2 alineatul (3) din propunerea de regulament „sunt persoane, inclusiv grupuri dezavantajate, cum ar fi șomerii pe termen lung, persoanele cu handicap, migranții, minoritățile etnice, comunitățile marginalizate și persoanele care se confruntă cu excluziunea socială”, precum și întreprinderile ar fi „pedepsite” pentru eventualele întârzieri ale guvernelor centrale în promovarea reformelor pe care s-au angajat să le realizeze în cadrul programelor naționale de reformă; |
| --- | --- |

10.

se împotrivește oricărei tentative de introducere a unor clauze de condiționalitate macroeconomică, a fortiori pentru FSE, dat fiind că, odată cu punerea acestora în aplicare, autoritățile regionale și, în final, beneficiarii fondului care, conform articolului 2 alineatul (3) din propunerea de regulament „sunt persoane, inclusiv grupuri dezavantajate, cum ar fi șomerii pe termen lung, persoanele cu handicap, migranții, minoritățile etnice, comunitățile marginalizate și persoanele care se confruntă cu excluziunea socială”, precum și întreprinderile ar fi „pedepsite” pentru eventualele întârzieri ale guvernelor centrale în promovarea reformelor pe care s-au angajat să le realizeze în cadrul programelor naționale de reformă;

| 11. | își împărtășește neliniștea cu privire la problemele în materie de încălcare a principiilor subsidiarității și proporționalității pe care le-ar putea genera anumite puncte din propunerea Comisiei, precum cele care se referă la concentrarea tematică, reducând posibilitățile de adaptare ale intervenției FSE la nevoile și trăsăturile specifice ale fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

11.

își împărtășește neliniștea cu privire la problemele în materie de încălcare a principiilor subsidiarității și proporționalității pe care le-ar putea genera anumite puncte din propunerea Comisiei, precum cele care se referă la concentrarea tematică, reducând posibilitățile de adaptare ale intervenției FSE la nevoile și trăsăturile specifice ale fiecărei regiuni;

| 12. | amintește că, potrivit tratatelor, Comisia are obligația de a respecta principiul subsidiarității, căruia Comitetul îi acordă o deosebită atenție: articolul 2 din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității prevede, de altfel, că întotdeauna consultările care însoțesc procedura de adoptare a unui act legislativ trebuie „după caz, [...] să aibă în vedere dimensiunea regională și locală a acțiunilor preconizate”. În plus, articolul 5 al aceluiași protocol stabilește cerințele specifice privind obligația Comisiei de a-și justifica îndeajuns propunerile. Limitându-se să invoce în mod obișnuit în termeni generali și vagi eficiența intervențiilor FSE, propunerea de față răspunde insuficient acestor cerințe; |
| --- | --- |

12.

amintește că, potrivit tratatelor, Comisia are obligația de a respecta principiul subsidiarității, căruia Comitetul îi acordă o deosebită atenție: articolul 2 din Protocolul privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității prevede, de altfel, că întotdeauna consultările care însoțesc procedura de adoptare a unui act legislativ trebuie „după caz, [...] să aibă în vedere dimensiunea regională și locală a acțiunilor preconizate”. În plus, articolul 5 al aceluiași protocol stabilește cerințele specifice privind obligația Comisiei de a-și justifica îndeajuns propunerile. Limitându-se să invoce în mod obișnuit în termeni generali și vagi eficiența intervențiilor FSE, propunerea de față răspunde insuficient acestor cerințe;

| 13. | evidențiază faptul că dispozițiile prevăzute, cu caracter obligatoriu, referitoare la cotele minime, la ratele de acordare și la restricțiile privind concentrarea tematică și cooperarea transnațională, antrenează riscul ca rolul Comisiei de partener strategic și consilier să se schimbe în rol de controlor, misiunea ei limitându-se la verificarea și certificarea conformității programării statelor membre și a regiunilor cu niște criterii care, definite fiind la nivel european, se pot situa la mare distanță de nevoile lor; |
| --- | --- |

13.

evidențiază faptul că dispozițiile prevăzute, cu caracter obligatoriu, referitoare la cotele minime, la ratele de acordare și la restricțiile privind concentrarea tematică și cooperarea transnațională, antrenează riscul ca rolul Comisiei de partener strategic și consilier să se schimbe în rol de controlor, misiunea ei limitându-se la verificarea și certificarea conformității programării statelor membre și a regiunilor cu niște criterii care, definite fiind la nivel european, se pot situa la mare distanță de nevoile lor;

| 14. | pledează pentru crearea noii categorii de regiuni „de tranziție”, al căror PIB se încadrează între 75 % și 90 % din media Uniunii, precum și pentru asigurarea dreptului de a beneficia de intervențiile FSE pentru toate regiunile, inclusiv cele care, fără a înregistra întârzieri de dezvoltare reflectate de mediile lor statistice, se confruntă totuși adesea cu probleme de coeziune socială deoarece prezintă „insule” de sărăcie și subdezvoltare; |
| --- | --- |

14.

pledează pentru crearea noii categorii de regiuni „de tranziție”, al căror PIB se încadrează între 75 % și 90 % din media Uniunii, precum și pentru asigurarea dreptului de a beneficia de intervențiile FSE pentru toate regiunile, inclusiv cele care, fără a înregistra întârzieri de dezvoltare reflectate de mediile lor statistice, se confruntă totuși adesea cu probleme de coeziune socială deoarece prezintă „insule” de sărăcie și subdezvoltare;

| 15. | susține, în orice caz, că noul mod de clasificare a regiunilor nu trebuie să conducă la o scădere drastică a nivelului ajutoarelor primite de regiuni în comparație cu perioada de programare actuală și solicită să fie prevăzut un prag, astfel încât, în intervalul 2014-2020, sumele acordate acestora să nu se situeze sub nivelul a două treimi din cele primite în perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

15.

susține, în orice caz, că noul mod de clasificare a regiunilor nu trebuie să conducă la o scădere drastică a nivelului ajutoarelor primite de regiuni în comparație cu perioada de programare actuală și solicită să fie prevăzut un prag, astfel încât, în intervalul 2014-2020, sumele acordate acestora să nu se situeze sub nivelul a două treimi din cele primite în perioada 2007-2013;

| 16. | salută inițiativa de a prioritiza cotele de participare a FSE, însă cere să fie stabilite procente mai mici, care să fie mai bine proporționate în raport cu statele membre și cu regiunile și să le ofere flexibilitatea necesară în materie de programare – care trebuie stabilită, pe cât posibil, cât mai aproape de nivelul la care se situează potențialul și problemele locale; |
| --- | --- |

16.

salută inițiativa de a prioritiza cotele de participare a FSE, însă cere să fie stabilite procente mai mici, care să fie mai bine proporționate în raport cu statele membre și cu regiunile și să le ofere flexibilitatea necesară în materie de programare – care trebuie stabilită, pe cât posibil, cât mai aproape de nivelul la care se situează potențialul și problemele locale;

| 17. | susține că cotele minime prevăzute pentru participarea FSE pe categorii de regiuni trebuie să fie orientative, ceea ce ar face posibilă modularea lor de la caz la caz, pentru fiecare regiune în parte, în momentul negocierii contractului de parteneriat; |
| --- | --- |

17.

susține că cotele minime prevăzute pentru participarea FSE pe categorii de regiuni trebuie să fie orientative, ceea ce ar face posibilă modularea lor de la caz la caz, pentru fiecare regiune în parte, în momentul negocierii contractului de parteneriat;

| 18. | în opinia sa, este de apreciat faptul că UE se va strădui în continuare să impună coordonarea și coerența acțiunilor diferitelor sale fonduri structurale și, în special, complementaritatea intervențiilor realizate de FEDER și FSE în cadrul politicii de coeziune și al Strategiei Europa 2020, căci această abordare poate declanșa sinergii importante; |
| --- | --- |

18.

în opinia sa, este de apreciat faptul că UE se va strădui în continuare să impună coordonarea și coerența acțiunilor diferitelor sale fonduri structurale și, în special, complementaritatea intervențiilor realizate de FEDER și FSE în cadrul politicii de coeziune și al Strategiei Europa 2020, căci această abordare poate declanșa sinergii importante;

| 19. | aprobă, pe de o parte, eforturile depuse pentru promovarea implicării partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale în procedurile de proiectare și de punere în aplicare a FSE; |
| --- | --- |

19.

aprobă, pe de o parte, eforturile depuse pentru promovarea implicării partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale în procedurile de proiectare și de punere în aplicare a FSE;

| 20. | evidențiază și dezaprobă totuși, pe de altă parte, neîncrederea generală manifestată de Comisie față de autoritățile locale și regionale, care sunt – și trebuie să rămână – actori esențiali în elaborarea și implementarea programelor operaționale; |
| --- | --- |

20.

evidențiază și dezaprobă totuși, pe de altă parte, neîncrederea generală manifestată de Comisie față de autoritățile locale și regionale, care sunt – și trebuie să rămână – actori esențiali în elaborarea și implementarea programelor operaționale;

Β.   Misiunea FSE și domeniul de aplicare a sprijinului acordat prin intermediul său

| 21. | aprobă principiul director fundamental de cuplare a sarcinilor și a intervențiilor FSE cu Strategia Europa 2020 pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

21.

aprobă principiul director fundamental de cuplare a sarcinilor și a intervențiilor FSE cu Strategia Europa 2020 pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii;

| 22. | își împărtășește totuși îngrijorarea generată de constatarea că „aliniind pe deplin” FSE la obiectivele Strategiei Europa 2020 se ajunge la restrângerea misiunii pe care trebuie el să și-o asume în cadrul politicii de coeziune, astfel cum este aceasta prevăzută în Tratat și, mai precis, a sarcinii FSE de a susține linii programatice cât mai coerente și mai integrate posibil, acordând atenția cuvenită dimensiunii teritoriale; |
| --- | --- |

22.

își împărtășește totuși îngrijorarea generată de constatarea că „aliniind pe deplin” FSE la obiectivele Strategiei Europa 2020 se ajunge la restrângerea misiunii pe care trebuie el să și-o asume în cadrul politicii de coeziune, astfel cum este aceasta prevăzută în Tratat și, mai precis, a sarcinii FSE de a susține linii programatice cât mai coerente și mai integrate posibil, acordând atenția cuvenită dimensiunii teritoriale;

| 23. | consideră că, în contextul alinierii FSE la obiectivele Strategiei Europa 2020, misiunea principală a acestuia o constituie reducerea întârzierilor suferite de teritoriile defavorizate la care face referire articolul 174 TFUE (zone rurale, zone supuse unei mutații industriale, regiunile din nordul îndepărtat, regiunile cu densități de populație foarte reduse sau regiunile insulare, transfrontaliere sau montane). CoR își reiterează temerile ca FSE, pârghie esențială a politicii de coeziune, să nu fie redus la rolul de instrument aflat în slujba exclusivă a Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

23.

consideră că, în contextul alinierii FSE la obiectivele Strategiei Europa 2020, misiunea principală a acestuia o constituie reducerea întârzierilor suferite de teritoriile defavorizate la care face referire articolul 174 TFUE (zone rurale, zone supuse unei mutații industriale, regiunile din nordul îndepărtat, regiunile cu densități de populație foarte reduse sau regiunile insulare, transfrontaliere sau montane). CoR își reiterează temerile ca FSE, pârghie esențială a politicii de coeziune, să nu fie redus la rolul de instrument aflat în slujba exclusivă a Strategiei Europa 2020;

| 24. | de asemenea, deplânge faptul că la alinierea FSE la obiectivele Strategiei Europa 2020 nu se acordă atenția cuvenită situației specifice și unice a regiunilor ultraperiferice, recunoscută la articolul 349 din TFUE |
| --- | --- |

24.

de asemenea, deplânge faptul că la alinierea FSE la obiectivele Strategiei Europa 2020 nu se acordă atenția cuvenită situației specifice și unice a regiunilor ultraperiferice, recunoscută la articolul 349 din TFUE

| 25. | își exprimă satisfacția și adeziunea față de abordarea globală și coerentă în virtutea căreia Comisia a optat să structureze domeniul de aplicare a sprijinului acordat prin intermediul FSE, care este menit să susțină patru obiective tematice în mod direct și alte patru în mod indirect, din totalul de 11 obiective definite în articolul 9 al regulamentului general privind fondurile care fac obiectul cadrului strategic comun pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Obiectivele tematice astfel selectate sunt descompuse, la rândul lor, în 18 priorități de investiții; |
| --- | --- |

25.

își exprimă satisfacția și adeziunea față de abordarea globală și coerentă în virtutea căreia Comisia a optat să structureze domeniul de aplicare a sprijinului acordat prin intermediul FSE, care este menit să susțină patru obiective tematice în mod direct și alte patru în mod indirect, din totalul de 11 obiective definite în articolul 9 al regulamentului general privind fondurile care fac obiectul cadrului strategic comun pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Obiectivele tematice astfel selectate sunt descompuse, la rândul lor, în 18 priorități de investiții;

| 26. | subliniază că, în acest mod, FSE își va îndeplini în continuare misiunea fundamentală pe care i-o atribuie Tratatul, și anume cea a „îmbunătățirii posibilităților de încadrare în muncă a lucrătorilor”, fiind totodată capabil să răspundă nevoilor sociale izvorâte din conjunctura economică deosebit de defavorabilă, mulțumită „promovării incluziunii sociale și combaterii sărăciei” care a fost avansată de la nivelul de prioritate de investiții la cel de obiectiv tematic specific; |
| --- | --- |

26.

subliniază că, în acest mod, FSE își va îndeplini în continuare misiunea fundamentală pe care i-o atribuie Tratatul, și anume cea a „îmbunătățirii posibilităților de încadrare în muncă a lucrătorilor”, fiind totodată capabil să răspundă nevoilor sociale izvorâte din conjunctura economică deosebit de defavorabilă, mulțumită „promovării incluziunii sociale și combaterii sărăciei” care a fost avansată de la nivelul de prioritate de investiții la cel de obiectiv tematic specific;

| 27. | regretă faptul că propunerea nu face referire la promovarea flexibilității combinate cu securitatea (flexicuritate) pe piața forței de muncă, care face obiectul uneia din orientările integrate ale Strategiei Europa 2020 (orientarea nr. 7); |
| --- | --- |

27.

regretă faptul că propunerea nu face referire la promovarea flexibilității combinate cu securitatea (flexicuritate) pe piața forței de muncă, care face obiectul uneia din orientările integrate ale Strategiei Europa 2020 (orientarea nr. 7);

| 28. | își exprimă satisfacția că, într-o etapă în care investițiile publice în aceste sectoare tind să se reducă, FSE aduce un sprijin distinct educației, cercetării și dezvoltării tehnologice și se pronunță în favoarea unei deschideri a FSE pentru investiții în capital fizic care să corespundă obiectivelor FSE, de exemplu în favoarea infrastructurii educaționale; |
| --- | --- |

28.

își exprimă satisfacția că, într-o etapă în care investițiile publice în aceste sectoare tind să se reducă, FSE aduce un sprijin distinct educației, cercetării și dezvoltării tehnologice și se pronunță în favoarea unei deschideri a FSE pentru investiții în capital fizic care să corespundă obiectivelor FSE, de exemplu în favoarea infrastructurii educaționale;

| 29. | solicită adăugarea în Regulamentul privind FSE a unei referiri la zonele afectate de un handicap natural sau demografic, similară celei din articolul 10 al propunerii de regulament privind Fondul european de dezvoltare regională; |
| --- | --- |

29.

solicită adăugarea în Regulamentul privind FSE a unei referiri la zonele afectate de un handicap natural sau demografic, similară celei din articolul 10 al propunerii de regulament privind Fondul european de dezvoltare regională;

| 30. | în contextul schimbărilor demografice de amploare care au loc în multe state membre și care fac necesară o adaptare cuprinzătoare a structurilor din învățământ, consideră că această problematică trebuie să se bucure de atenția cuvenită în momentul stabilirii priorităților de investiție. Comitetul pleacă de la premisa că, în contextul schimbărilor demografice, investițiile care asigură structuri de învățământ durabile, inclusiv investițiile în necesarul de forță de muncă calificată, ar trebui să beneficieze și ele de finanțare în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (b) cifra (iii); |
| --- | --- |

30.

în contextul schimbărilor demografice de amploare care au loc în multe state membre și care fac necesară o adaptare cuprinzătoare a structurilor din învățământ, consideră că această problematică trebuie să se bucure de atenția cuvenită în momentul stabilirii priorităților de investiție. Comitetul pleacă de la premisa că, în contextul schimbărilor demografice, investițiile care asigură structuri de învățământ durabile, inclusiv investițiile în necesarul de forță de muncă calificată, ar trebui să beneficieze și ele de finanțare în temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (b) cifra (iii);

| 31. | este deosebit de mulțumit să constate că mai multe dintre domeniile de intervenție care constituie priorități de investiții se află în relație directă cu competențele autorităților locale și regionale și, în consecință, le vor ajuta să-și îndeplinească misiunea. Totodată, această situație conferă un caracter urgent necesității de a acorda un rol decisiv acestor autorități în elaborarea și executarea programelor operaționale aferente; |
| --- | --- |

31.

este deosebit de mulțumit să constate că mai multe dintre domeniile de intervenție care constituie priorități de investiții se află în relație directă cu competențele autorităților locale și regionale și, în consecință, le vor ajuta să-și îndeplinească misiunea. Totodată, această situație conferă un caracter urgent necesității de a acorda un rol decisiv acestor autorități în elaborarea și executarea programelor operaționale aferente;

| 32. | solicită Comisiei să facă progrese în ceea ce privește clarificarea anumitor priorități de investiții al căror conținut a rămas vag, precum și accentuarea altora și crearea unora noi, acolo unde este cazul, ca de exemplu pentru promovarea dimensiunii teritoriale a intervențiilor FSE; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să facă progrese în ceea ce privește clarificarea anumitor priorități de investiții al căror conținut a rămas vag, precum și accentuarea altora și crearea unora noi, acolo unde este cazul, ca de exemplu pentru promovarea dimensiunii teritoriale a intervențiilor FSE;

C.   Coerența și concentrarea tematică

| 33. | salută prevederea obligației ca statele membre să asigure o anumită coerență în strategia și acțiunile lor, astfel cum sunt acestea definite în programele operaționale, atunci când abordează provocările consemnate în programele naționale de reformă, obiectivul fiind ca ele să contribuie astfel la realizarea principalelor obiective ale Strategiei Europa 2020 în domeniile ocupării forței de muncă, educației și reducerii sărăciei, dat fiind că un mediu macroeconomic sănătos este indispensabil pentru ca politica de coeziune să obțină rezultate optime; |
| --- | --- |

33.

salută prevederea obligației ca statele membre să asigure o anumită coerență în strategia și acțiunile lor, astfel cum sunt acestea definite în programele operaționale, atunci când abordează provocările consemnate în programele naționale de reformă, obiectivul fiind ca ele să contribuie astfel la realizarea principalelor obiective ale Strategiei Europa 2020 în domeniile ocupării forței de muncă, educației și reducerii sărăciei, dat fiind că un mediu macroeconomic sănătos este indispensabil pentru ca politica de coeziune să obțină rezultate optime;

| 34. | remarcă încă o dată că formularea propusă („se asigură că strategia și acțiunile prevăzute în programele operaționale sunt coerente și concentrate asupra abordării provocărilor identificate în cadrul programelor naționale de reformă”, în vreme ce în regulamentul în vigoare se cere „să contribuie la aceasta”) confirmă riscul ca FSE să înceteze a fi o pârghie esențială a politicii de coeziune pentru a se limita la un rol de instrument aflat în serviciul exclusiv al Strategiei Europa 2020 (a se vedea punctele 21-24 de mai sus); |
| --- | --- |

34.

remarcă încă o dată că formularea propusă („se asigură că strategia și acțiunile prevăzute în programele operaționale sunt coerente și concentrate asupra abordării provocărilor identificate în cadrul programelor naționale de reformă”, în vreme ce în regulamentul în vigoare se cere „să contribuie la aceasta”) confirmă riscul ca FSE să înceteze a fi o pârghie esențială a politicii de coeziune pentru a se limita la un rol de instrument aflat în serviciul exclusiv al Strategiei Europa 2020 (a se vedea punctele 21-24 de mai sus);

| 35. | apreciază dispoziția care precizează, în contextul efortului depus pentru concentrarea finanțării, că, pentru fiecare stat membru, cel puțin 20 % din ansamblul resurselor FSE vor fi afectate realizării obiectivului tematic constând în „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei”; |
| --- | --- |

35.

apreciază dispoziția care precizează, în contextul efortului depus pentru concentrarea finanțării, că, pentru fiecare stat membru, cel puțin 20 % din ansamblul resurselor FSE vor fi afectate realizării obiectivului tematic constând în „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei”;

| 36. | se întreabă dacă minimul de 20 % prevăzut pentru acest obiectiv, căruia îi sunt afectate 16,8 miliarde EUR pentru întreaga perioadă se va dovedi eficace, având în vedere că însăși Comisia recunoaște că sărăcia și excluderea socială îi amenință pe aproximativ un sfert dintre europeni, adică mai mult de 113 milioane de persoane; |
| --- | --- |

36.

se întreabă dacă minimul de 20 % prevăzut pentru acest obiectiv, căruia îi sunt afectate 16,8 miliarde EUR pentru întreaga perioadă se va dovedi eficace, având în vedere că însăși Comisia recunoaște că sărăcia și excluderea socială îi amenință pe aproximativ un sfert dintre europeni, adică mai mult de 113 milioane de persoane;

| 37. | deși este de acord cu concentrarea tematică dorită, se exprimă împotriva modului de a acționa și a procedurilor pentru care a optat Comisia pentru urmărirea acestui obiectiv, prin dispozițiile articolului 4 alineatul (3) al propunerii de regulament privind FSE. Din momentul în care aceasta face obligatorie concentrarea fondurilor disponibile în cadrul fiecărui program operațional pe un maximum de patru din cele optsprezece priorități posibile în total și prevede pentru această concentrare procente deosebit de ridicate, variind între 80 și 60 % în funcție de categoria în care se înscriu regiunile avute în vedere, Comisia intră în contradicție cu principiile subsidiarității și proporționalității, în măsura în care mecanismul se poate dovedi incapabil de a acoperi nevoile și prioritățile fiecăreia dintre regiuni; |
| --- | --- |

37.

deși este de acord cu concentrarea tematică dorită, se exprimă împotriva modului de a acționa și a procedurilor pentru care a optat Comisia pentru urmărirea acestui obiectiv, prin dispozițiile articolului 4 alineatul (3) al propunerii de regulament privind FSE. Din momentul în care aceasta face obligatorie concentrarea fondurilor disponibile în cadrul fiecărui program operațional pe un maximum de patru din cele optsprezece priorități posibile în total și prevede pentru această concentrare procente deosebit de ridicate, variind între 80 și 60 % în funcție de categoria în care se înscriu regiunile avute în vedere, Comisia intră în contradicție cu principiile subsidiarității și proporționalității, în măsura în care mecanismul se poate dovedi incapabil de a acoperi nevoile și prioritățile fiecăreia dintre regiuni;

| 38. | ar prefera, în scopul concentrării fondurilor, o procedură care să aibă două caracteristici: fixarea unor procentaje mai reduse decât cele propuse de Comisie pentru această concentrare a sumelor disponibile în cadrul fiecărui program operațional și respectiv acordarea unei valori pur orientative numărului de 4 priorități de investiții, care va funcționa ca valoare-prag la nivel european și va putea fi sporit la șase priorități în cursul negocierii programelor operaționale, astfel încât respectiva concentrare să-și propună la rândul ei să răspundă în mod adecvat nevoilor și priorităților proprii fiecărei regiuni; |
| --- | --- |

38.

ar prefera, în scopul concentrării fondurilor, o procedură care să aibă două caracteristici: fixarea unor procentaje mai reduse decât cele propuse de Comisie pentru această concentrare a sumelor disponibile în cadrul fiecărui program operațional și respectiv acordarea unei valori pur orientative numărului de 4 priorități de investiții, care va funcționa ca valoare-prag la nivel european și va putea fi sporit la șase priorități în cursul negocierii programelor operaționale, astfel încât respectiva concentrare să-și propună la rândul ei să răspundă în mod adecvat nevoilor și priorităților proprii fiecărei regiuni;

D.   Mecanisme de monitorizare și evaluare

| 39. | își exprimă acordul de principiu cu privire la adoptarea unui sistem de indicatori comuni de realizare și de rezultat ai programelor. Lansarea pe această cale a eforturilor de armonizare la nivel european a regulilor de evaluare a rezultatelor intervențiilor FSE (care sufereau întârzieri) va contribui într-o măsură importantă la îmbunătățirea fiabilității, a calității și a vizibilității procedurilor de monitorizare; |
| --- | --- |

39.

își exprimă acordul de principiu cu privire la adoptarea unui sistem de indicatori comuni de realizare și de rezultat ai programelor. Lansarea pe această cale a eforturilor de armonizare la nivel european a regulilor de evaluare a rezultatelor intervențiilor FSE (care sufereau întârzieri) va contribui într-o măsură importantă la îmbunătățirea fiabilității, a calității și a vizibilității procedurilor de monitorizare;

| 40. | nutrește însă convingerea că, în faza de început în care ne aflăm în prezent în ceea ce privește armonizarea indicatorilor de randament ai programelor și în care, printre altele, indicatorii propuși de Comisie pentru utilizare comună nu au fost încă experimentați, precum și în condițiile în care efectul măsurilor finanțate prin FSE este mai dificil de evaluat decât efectul altor tipuri de intervenție, acești indicatori nu ar trebui să aibă decât o valoare orientativă și nu una cu caracter obligatoriu, și mai ales nu ar trebui să fie asociați „condiționării de performanțe”; |
| --- | --- |

40.

nutrește însă convingerea că, în faza de început în care ne aflăm în prezent în ceea ce privește armonizarea indicatorilor de randament ai programelor și în care, printre altele, indicatorii propuși de Comisie pentru utilizare comună nu au fost încă experimentați, precum și în condițiile în care efectul măsurilor finanțate prin FSE este mai dificil de evaluat decât efectul altor tipuri de intervenție, acești indicatori nu ar trebui să aibă decât o valoare orientativă și nu una cu caracter obligatoriu, și mai ales nu ar trebui să fie asociați „condiționării de performanțe”;

| 41. | este, în schimb, de acord că este posibilă satisfacerea necesității de ameliorare a fiabilității, a calității și a vizibilității procedurilor de monitorizare, prevăzând faptul că autoritățile naționale și subnaționale vor avea posibilitatea de a negocia și de a stabili de comun acord indicatori interni specifici de rezultat pentru fiecare program în parte care vor trebuie să se inspire, în totalitate sau în parte, din indicatorii comuni de performanță și de realizare propuși de Comisie, recunoscând că la adoptarea acestora va fi indispensabil să se dea dovadă de flexibilitate; |
| --- | --- |

41.

este, în schimb, de acord că este posibilă satisfacerea necesității de ameliorare a fiabilității, a calității și a vizibilității procedurilor de monitorizare, prevăzând faptul că autoritățile naționale și subnaționale vor avea posibilitatea de a negocia și de a stabili de comun acord indicatori interni specifici de rezultat pentru fiecare program în parte care vor trebuie să se inspire, în totalitate sau în parte, din indicatorii comuni de performanță și de realizare propuși de Comisie, recunoscând că la adoptarea acestora va fi indispensabil să se dea dovadă de flexibilitate;

Ε.   Implicarea partenerilor

| 42. | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că dispozițiile articolului 6 al propunerii de regulament, care privește „implicarea partenerilor”, precum și considerentul 9 nu conțin nicio referire la autoritățile locale și se limitează la evocarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale, dovedind astfel neîncrederea în autoritățile locale și regionale semnalată mai sus; |
| --- | --- |

42.

își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că dispozițiile articolului 6 al propunerii de regulament, care privește „implicarea partenerilor”, precum și considerentul 9 nu conțin nicio referire la autoritățile locale și se limitează la evocarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale, dovedind astfel neîncrederea în autoritățile locale și regionale semnalată mai sus;

| 43. | fiind vorba de un parteneriat, consideră că nu este just ca autoritățile locale și regionale să fie asimilate partenerilor socioeconomici, în condițiile în care, în calitate de reprezentante ale interesului general al comunităților respective, ținând seama de cadrul instituțional din statele membre, ele asumă cogestionarea și cofinanțarea proiectelor politicii de coeziune; |
| --- | --- |

43.

fiind vorba de un parteneriat, consideră că nu este just ca autoritățile locale și regionale să fie asimilate partenerilor socioeconomici, în condițiile în care, în calitate de reprezentante ale interesului general al comunităților respective, ținând seama de cadrul instituțional din statele membre, ele asumă cogestionarea și cofinanțarea proiectelor politicii de coeziune;

| 44. | regretă că dispoziția menționată nu face referire în mod explicit la toți partenerii enumerați la articolul 5 din propunerea de regulament de stabilire a unor dispoziții comune privind fondurile structurale. Articolul 5 din regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune recunoaște autoritățile locale și regionale competente ca parteneri privilegiați ai autorităților naționale pentru punerea în aplicare a programelor respectivelor fonduri structurale ale UE, printre care și FSE, împreună cu partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale. Prin urmare, această omisiune trebuie rectificată; |
| --- | --- |

44.

regretă că dispoziția menționată nu face referire în mod explicit la toți partenerii enumerați la articolul 5 din propunerea de regulament de stabilire a unor dispoziții comune privind fondurile structurale. Articolul 5 din regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune recunoaște autoritățile locale și regionale competente ca parteneri privilegiați ai autorităților naționale pentru punerea în aplicare a programelor respectivelor fonduri structurale ale UE, printre care și FSE, împreună cu partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale. Prin urmare, această omisiune trebuie rectificată;

| 45. | salută faptul că regulamentul dezbătut stimulează participarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale, garantându-le că li se va aloca, din fondurile FSE, un buget adecvat inițiativelor lor de dezvoltare a capacităților de elaborare și executare a programelor; |
| --- | --- |

45.

salută faptul că regulamentul dezbătut stimulează participarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale, garantându-le că li se va aloca, din fondurile FSE, un buget adecvat inițiativelor lor de dezvoltare a capacităților de elaborare și executare a programelor;

| 46. | totuși, este de acord ca autoritățile locale și regionale de mai mică anvergură, precum micile localități rurale, să fie încurajate să participe și să aibă acces cum se cuvine la acțiunile sprijinite de FSE, prin activități adecvate de dezvoltare a capacităților lor, dar și ca acest fond să acorde sprijin inițiativelor autorităților locale și regionale pentru constituirea de rețele în cadrul cărora să poată face schimburi de experiență, la nivelul UE, pe chestiuni de interes comun, precum șomajul în rândul tinerilor, îmbătrânirea populației, integrarea minorității rome etc.; |
| --- | --- |

46.

totuși, este de acord ca autoritățile locale și regionale de mai mică anvergură, precum micile localități rurale, să fie încurajate să participe și să aibă acces cum se cuvine la acțiunile sprijinite de FSE, prin activități adecvate de dezvoltare a capacităților lor, dar și ca acest fond să acorde sprijin inițiativelor autorităților locale și regionale pentru constituirea de rețele în cadrul cărora să poată face schimburi de experiență, la nivelul UE, pe chestiuni de interes comun, precum șomajul în rândul tinerilor, îmbătrânirea populației, integrarea minorității rome etc.;

F.   Promovarea egalității de șanse și a nediscriminării

| 47. | aprobă dispozițiile prin care propunerea de regulament privind FSE promovează egalitatea între bărbați și femei, precum și egalitate de șanse între toți cetățenii, inclusiv posibilitatea de acces a persoanelor cu handicap, integrând în consecință principiul interzicerii discriminării, dispoziții care fac dovada intensificării eforturilor depuse în vederea eliminării oricărui element discriminator dintre cele prevăzute la articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Este extrem de pozitiv și relevant, în ceea ce privește progresele realizate, faptul că textul nu se mai mulțumește, precum regulamentul în vigoare, să oblige statele membre să aibă în vedere să preia în cadrul programelor lor operaționale „o descriere a modului în care se încurajează egalitatea între bărbați și femei și egalitatea de șanse, ci le obligă „să integreze în actele legislative” (1) dimensiunea egalității de gen și cea a egalității de șanse; |
| --- | --- |

47.

aprobă dispozițiile prin care propunerea de regulament privind FSE promovează egalitatea între bărbați și femei, precum și egalitate de șanse între toți cetățenii, inclusiv posibilitatea de acces a persoanelor cu handicap, integrând în consecință principiul interzicerii discriminării, dispoziții care fac dovada intensificării eforturilor depuse în vederea eliminării oricărui element discriminator dintre cele prevăzute la articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Este extrem de pozitiv și relevant, în ceea ce privește progresele realizate, faptul că textul nu se mai mulțumește, precum regulamentul în vigoare, să oblige statele membre să aibă în vedere să preia în cadrul programelor lor operaționale „o descriere a modului în care se încurajează egalitatea între bărbați și femei și egalitatea de șanse, ci le obligă „să integreze în actele legislative” (1) dimensiunea egalității de gen și cea a egalității de șanse;

G.   Inovarea socială și cooperarea transnațională

| 48. | apreciază pozitiv menționarea „inovării sociale”, pentru promovarea căreia Comitetul a lansat deja inițiative importante, precum Forumul pentru inovare socială, în mai 2011, dar consideră oportun să se facă referire într-un mod mai explicit la autoritățile locale și regionale, cărora va trebui să li se acorde dreptul de a participa, împreună cu statele membre, la determinarea temelor propuse pentru această inovare socială; |
| --- | --- |

48.

apreciază pozitiv menționarea „inovării sociale”, pentru promovarea căreia Comitetul a lansat deja inițiative importante, precum Forumul pentru inovare socială, în mai 2011, dar consideră oportun să se facă referire într-un mod mai explicit la autoritățile locale și regionale, cărora va trebui să li se acorde dreptul de a participa, împreună cu statele membre, la determinarea temelor propuse pentru această inovare socială;

| 49. | se pronunță în favoarea continuării și consolidării cooperării transnaționale în vederea promovării schimbului de cunoștințe și, prin aceasta, a creșterii eficacității politicilor sprijinite prin intermediul FSE; |
| --- | --- |

49.

se pronunță în favoarea continuării și consolidării cooperării transnaționale în vederea promovării schimbului de cunoștințe și, prin aceasta, a creșterii eficacității politicilor sprijinite prin intermediul FSE;

| 50. | își exprimă surprinderea cu privire la faptul că propunerea Comisiei nu prevede, după cum instaura regulamentul în vigoare, o colaborare interregională care să vină în completarea cooperării transnaționale, cu atât mai mult cu cât, după încetarea inițiativei comunitare Equal (2000-2006), aceasta a scăzut până la dispariție în cazul anumitor state membre; |
| --- | --- |

50.

își exprimă surprinderea cu privire la faptul că propunerea Comisiei nu prevede, după cum instaura regulamentul în vigoare, o colaborare interregională care să vină în completarea cooperării transnaționale, cu atât mai mult cu cât, după încetarea inițiativei comunitare Equal (2000-2006), aceasta a scăzut până la dispariție în cazul anumitor state membre;

| 51. | respinge, ca fiind excesivă, dispoziția restrictivă potrivit căreia statele membre își pot alege temele de cooperare transnațională dintr-o listă propusă de Comisie și aprobată de Comitetul FSE și solicită, prin urmare, eliminarea acesteia; |
| --- | --- |

51.

respinge, ca fiind excesivă, dispoziția restrictivă potrivit căreia statele membre își pot alege temele de cooperare transnațională dintr-o listă propusă de Comisie și aprobată de Comitetul FSE și solicită, prin urmare, eliminarea acesteia;

H.   Dispoziții specifice privind tratarea particularităților teritoriale

| 52. | apreciază în mod deosebit sprijinul prevăzut, destinat strategiilor de dezvoltare ale actorilor locali, pactelor teritoriale, inițiativelor locale pentru ocuparea forței de muncă, educație și incluziune socială și instrumentelor teritoriale integrate (ITI), care deschid căi importante de luare în considerare a particularităților teritoriale, și solicită ca aceste dispozitive să fie extinse la alte fonduri structurale și domenii de intervenție; |
| --- | --- |

52.

apreciază în mod deosebit sprijinul prevăzut, destinat strategiilor de dezvoltare ale actorilor locali, pactelor teritoriale, inițiativelor locale pentru ocuparea forței de muncă, educație și incluziune socială și instrumentelor teritoriale integrate (ITI), care deschid căi importante de luare în considerare a particularităților teritoriale, și solicită ca aceste dispozitive să fie extinse la alte fonduri structurale și domenii de intervenție;

| 53. | salută menționarea indispensabilei mobilizări a actorilor de la nivel regional și local pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, precum și a posibilității de a recurge la pactele teritoriale pentru atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

53.

salută menționarea indispensabilei mobilizări a actorilor de la nivel regional și local pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, precum și a posibilității de a recurge la pactele teritoriale pentru atingerea acestui obiectiv;

| 54. | cu această ocazie, amintește anterioarele sale luări de poziție în favoarea recurgerii sporite la pactele teritoriale, pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 sau în cadrul politicii sale de coeziune, dat fiind că acestea oferă posibilitatea introducerii oficiale a acordurilor de parteneriat la un nivel „inferior” celui al contractelor de parteneriat; |
| --- | --- |

54.

cu această ocazie, amintește anterioarele sale luări de poziție în favoarea recurgerii sporite la pactele teritoriale, pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020 sau în cadrul politicii sale de coeziune, dat fiind că acestea oferă posibilitatea introducerii oficiale a acordurilor de parteneriat la un nivel „inferior” celui al contractelor de parteneriat;

| 55. | aprobă cu entuziasm referirea la indispensabila complementaritate cu intervențiile FEDER în cazul în care FSE sprijină strategii de dezvoltare urbană durabilă. Pentru multe autorități locale, a fost deseori dificil, chiar imposibil, să se finanțeze acțiuni integrate de dezvoltare urbană prin combinarea resurselor unuia sau altuia din aceste fonduri, întrucât acestea aplicau reguli administrative divergente, care mobilizau organe de gestionare diferite și care se bazau pe calendare nearmonizate; |
| --- | --- |

55.

aprobă cu entuziasm referirea la indispensabila complementaritate cu intervențiile FEDER în cazul în care FSE sprijină strategii de dezvoltare urbană durabilă. Pentru multe autorități locale, a fost deseori dificil, chiar imposibil, să se finanțeze acțiuni integrate de dezvoltare urbană prin combinarea resurselor unuia sau altuia din aceste fonduri, întrucât acestea aplicau reguli administrative divergente, care mobilizau organe de gestionare diferite și care se bazau pe calendare nearmonizate;

| 56. | solicită totuși ca această măsură să fie extinsă și la strategiile de dezvoltare integrată din regiunile rurale. Ar fi extrem de utilă posibilitatea combinării finanțărilor din cadrul FSE și FEDER pentru abordarea problemelor legate de sărăcia extremă din zonele rurale, de exemplu în cazul taberelor de romi din Europa centrală și de est; |
| --- | --- |

56.

solicită totuși ca această măsură să fie extinsă și la strategiile de dezvoltare integrată din regiunile rurale. Ar fi extrem de utilă posibilitatea combinării finanțărilor din cadrul FSE și FEDER pentru abordarea problemelor legate de sărăcia extremă din zonele rurale, de exemplu în cazul taberelor de romi din Europa centrală și de est;

I.   Măsuri de simplificare și instrumente financiare inovatoare

| 57. | apreciază ca fiind benefice măsurile de simplificare propuse de Comisie, respectiv reducerea numărului de reguli de eligibilitate, menită să faciliteze accesul celor în drept și al acțiunilor de mai mică amploare la finanțarea FSE, posibilitatea contribuțiilor în natură de a beneficia de intervenția acestui fond, recurgerea pe scară mai largă la subvențiile globale, opțiunile simplificate în materie de costuri și sumele forfetare, inclusiv prevederea obligației utilizării acestora pentru inițiative de mai mică amploare, de până la 50 000 EUR. Aceste măsuri, combinate cu cele propuse în cadrul revizie regulamentului financiar al UE, vor duce efectiv la ușurarea sarcinii administrative a celor în drept și a autorităților de gestionare și se dovedesc cât se poate de benefice în cazul numeroaselor microintervenții din domeniul ocupării forței de muncă și din cel al afacerilor sociale, unde este vorba de investiții mai curând imateriale decât materiale. În prezent, sarcina administrativă determinată de aceste intervenții poate fi atât de disproporționată, încât să anuleze avantajele pe care le-ar putea aduce autorităților locale și regionale și să le descurajeze să depună cereri pentru proiecte în cadrul FSE; |
| --- | --- |

57.

apreciază ca fiind benefice măsurile de simplificare propuse de Comisie, respectiv reducerea numărului de reguli de eligibilitate, menită să faciliteze accesul celor în drept și al acțiunilor de mai mică amploare la finanțarea FSE, posibilitatea contribuțiilor în natură de a beneficia de intervenția acestui fond, recurgerea pe scară mai largă la subvențiile globale, opțiunile simplificate în materie de costuri și sumele forfetare, inclusiv prevederea obligației utilizării acestora pentru inițiative de mai mică amploare, de până la 50 000 EUR. Aceste măsuri, combinate cu cele propuse în cadrul revizie regulamentului financiar al UE, vor duce efectiv la ușurarea sarcinii administrative a celor în drept și a autorităților de gestionare și se dovedesc cât se poate de benefice în cazul numeroaselor microintervenții din domeniul ocupării forței de muncă și din cel al afacerilor sociale, unde este vorba de investiții mai curând imateriale decât materiale. În prezent, sarcina administrativă determinată de aceste intervenții poate fi atât de disproporționată, încât să anuleze avantajele pe care le-ar putea aduce autorităților locale și regionale și să le descurajeze să depună cereri pentru proiecte în cadrul FSE;

| 58. | cu toate acestea, are convingerea că, în materie de simplificare, se pot încă aduce îmbunătățiri dacă se adoptă și alte măsuri, precum cele dezbătute în cadrul Grupului ad-hoc al Comitetului FSE, consacrat viitorului acestuia. Printre altele, se poate aminti propunerea de adaptare a regulilor de cofinanțare pentru anumite axe prioritare, în special proiecte de dimensiune mai redusă sau de instaurare a unui dispozitiv mai eficace de plată a creditelor, cu recurgerea mai sistematică la prefinanțare; |
| --- | --- |

58.

cu toate acestea, are convingerea că, în materie de simplificare, se pot încă aduce îmbunătățiri dacă se adoptă și alte măsuri, precum cele dezbătute în cadrul Grupului ad-hoc al Comitetului FSE, consacrat viitorului acestuia. Printre altele, se poate aminti propunerea de adaptare a regulilor de cofinanțare pentru anumite axe prioritare, în special proiecte de dimensiune mai redusă sau de instaurare a unui dispozitiv mai eficace de plată a creditelor, cu recurgerea mai sistematică la prefinanțare;

| 59. | își exprimă acordul cu privire atât la măsurile financiare inovatoare propuse pentru sprijinirea proiectelor prin FSE, cum sunt mecanismele de partajare a riscurilor, fondurile proprii și datoriile, precum și fondurile de garantare, de participare sau de împrumut, cât și la menționarea specifică a „garanțiilor bazate pe politici”, destinate îmbunătățirii accesului actorilor publici și privați la piețele de capital, la nivel național și regional; |
| --- | --- |

59.

își exprimă acordul cu privire atât la măsurile financiare inovatoare propuse pentru sprijinirea proiectelor prin FSE, cum sunt mecanismele de partajare a riscurilor, fondurile proprii și datoriile, precum și fondurile de garantare, de participare sau de împrumut, cât și la menționarea specifică a „garanțiilor bazate pe politici”, destinate îmbunătățirii accesului actorilor publici și privați la piețele de capital, la nivel național și regional;

| 60. | solicită Comisiei să adauge la această panoplie fondurile de împrumut reînnoibile pentru intervențiile de acordare de microcredite, „obligațiunile sociale”, instrument inedit dezbătut în forumul consacrat inovației sociale sau „obligațiunile cetățenești”, propunere care a fost formulată în cursul elaborării acestor proiecte de aviz privind revizuirea bugetului UE și noul cadru financiar multianual post-2013. |
| --- | --- |

60.

solicită Comisiei să adauge la această panoplie fondurile de împrumut reînnoibile pentru intervențiile de acordare de microcredite, „obligațiunile sociale”, instrument inedit dezbătut în forumul consacrat inovației sociale sau „obligațiunile cetățenești”, propunere care a fost formulată în cursul elaborării acestor proiecte de aviz privind revizuirea bugetului UE și noul cadru financiar multianual post-2013.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerente (punctul 9)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (9) | Punerea în aplicare eficientă și efectivă a acțiunilor sprijinite din FSE depinde de buna guvernanță și de parteneriatul dintre toți actorii teritoriali și socioeconomici relevanți, în special partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale. Prin urmare, este necesar ca statele membre să încurajeze participarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale în punerea în aplicare a FSE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(9)

Punerea în aplicare eficientă și efectivă a acțiunilor sprijinite din FSE depinde de buna guvernanță și de parteneriatul dintre toți actorii teritoriali și socioeconomici relevanți, în special partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale. Prin urmare, este necesar ca statele membre să încurajeze participarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale în punerea în aplicare a FSE.

| (9) | Punerea în aplicare eficientă și efectivă a acțiunilor sprijinite din FSE depinde de buna guvernanță și de parteneriatul dintre toți actorii teritoriali și socioeconomici relevanți, în special partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale. Prin urmare, este necesar ca statele membre să încurajeze participarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale în punerea în aplicare a FSE, . |
| --- | --- |

(9)

Punerea în aplicare eficientă și efectivă a acțiunilor sprijinite din FSE depinde de buna guvernanță și de parteneriatul dintre toți actorii teritoriali și socioeconomici relevanți, în special partenerii sociali și organizațiile neguvernamentale. Prin urmare, este necesar ca statele membre să încurajeze participarea partenerilor sociali și a organizațiilor neguvernamentale în punerea în aplicare a FSE, .

Expunere de motive

A se vedea punctele 42 și 43 de mai sus, din capitolul „Recomandări politice”.

Amendamentul 2

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 1
  Obiect
  Prezentul regulament stabilește misiunea Fondului social european (FSE), domeniul de aplicare a asistenței acordate prin intermediul lui, dispoziții specifice și tipurile de cheltuieli eligibile pentru asistență. | Articolul 1
  Obiect
  Prezentul regulament stabilește Fondului social european (FSE), domeniul de aplicare a asistenței acordate prin intermediul lui, dispoziții specifice și tipurile de cheltuieli eligibile pentru asistență. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește misiunea Fondului social european (FSE), domeniul de aplicare a asistenței acordate prin intermediul lui, dispoziții specifice și tipurile de cheltuieli eligibile pentru asistență.

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește Fondului social european (FSE), domeniul de aplicare a asistenței acordate prin intermediul lui, dispoziții specifice și tipurile de cheltuieli eligibile pentru asistență.

Expunere de motive

În privința stabilirii misiunii FSE, textele tratatelor sunt autentice (cf. articolele 162 și 174-175 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene). De aceea, se propune revenirea la formularea din regulamentul în vigoare (Regulamentul nr. 1081/2006), care se referă la „misiuni”, mai degrabă decât la o singură „misiune”. Astfel, formularea din propunerea de regulament coincide cu cea din tratat: într-adevăr, articolul 177 din TFUE prevede că „Parlamentul European și Consiliul, hotărând prin regulamente, în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea Comitetului Economic și Social și a Comitetul Regiunilor, definesc misiunile, obiectivele prioritare și organizarea fondurilor structurale (2)”.

Amendamentul 3

Articolul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 2
  Misiune
  1.   FSE promovează niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă și de calitate a locurilor de muncă, sprijină mobilitatea geografică și profesională a lucrătorilor, facilitează adaptarea acestora la schimbare, încurajează un nivel ridicat de educație și formare, promovează egalitatea între femei și bărbați, egalitatea de șanse și nediscriminarea, îmbunătățește incluziunea socială și combate sărăcia, contribuind astfel la realizarea priorităților Uniunii Europene în ceea ce privește consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale.
  2.   FSE își îndeplinește misiunea prin sprijinirea statelor membre în îndeplinirea priorităților și a obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. FSE sprijină elaborarea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor, ținând seama de orientările integrate pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și de recomandările Consiliului privind programele naționale de reformă.
  3.   Beneficiarii FSE sunt persoane, inclusiv grupuri dezavantajate, cum ar fi șomerii pe termen lung, persoanele cu handicap, migranții, minoritățile etnice, comunitățile marginalizate și persoanele care se confruntă cu excluziunea socială. De asemenea, FSE acordă sprijin întreprinderilor, sistemelor și structurilor, pentru a facilita adaptarea acestora la noile provocări și pentru a promova buna guvernanță și punerea în aplicare a reformelor, în special în domeniile ocupării forței de muncă, educației și politicilor sociale. | Articolul 2


  1.   FSE promovează niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă și de calitate a locurilor de muncă, sprijină mobilitatea geografică și profesională a lucrătorilor, facilitează adaptarea acestora la schimbare, încurajează un nivel ridicat de educație și formare, promovează egalitatea între femei și bărbați, egalitatea de șanse și nediscriminarea, îmbunătățește incluziunea socială și combate sărăcia, contribuind astfel la realizarea priorităților Uniunii Europene în ceea ce privește consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale.
  2.   FSE își îndeplinește misiunea prin sprijinirea statelor membre în îndeplinirea priorităților și a obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. FSE sprijină elaborarea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor, ținând seama de orientările integrate pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și de recomandările Consiliului privind programele naționale de reformă.
  3.   Beneficiarii FSE sunt persoane, inclusiv grupuri dezavantajate, cum ar fi șomerii pe termen lung, persoanele cu handicap, migranții, minoritățile comunitățile marginalizate și persoanele care se confruntă cu excluziunea socială. De asemenea, FSE acordă sprijin întreprinderilor, sistemelor și structurilor, pentru a facilita adaptarea acestora la noile provocări și pentru a promova buna guvernanță și punerea în aplicare a reformelor, în special în domeniile ocupării forței de muncă, educației și politicilor sociale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 2

Misiune

1.   FSE promovează niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă și de calitate a locurilor de muncă, sprijină mobilitatea geografică și profesională a lucrătorilor, facilitează adaptarea acestora la schimbare, încurajează un nivel ridicat de educație și formare, promovează egalitatea între femei și bărbați, egalitatea de șanse și nediscriminarea, îmbunătățește incluziunea socială și combate sărăcia, contribuind astfel la realizarea priorităților Uniunii Europene în ceea ce privește consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale.

2.   FSE își îndeplinește misiunea prin sprijinirea statelor membre în îndeplinirea priorităților și a obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. FSE sprijină elaborarea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor, ținând seama de orientările integrate pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și de recomandările Consiliului privind programele naționale de reformă.

3.   Beneficiarii FSE sunt persoane, inclusiv grupuri dezavantajate, cum ar fi șomerii pe termen lung, persoanele cu handicap, migranții, minoritățile etnice, comunitățile marginalizate și persoanele care se confruntă cu excluziunea socială. De asemenea, FSE acordă sprijin întreprinderilor, sistemelor și structurilor, pentru a facilita adaptarea acestora la noile provocări și pentru a promova buna guvernanță și punerea în aplicare a reformelor, în special în domeniile ocupării forței de muncă, educației și politicilor sociale.

Articolul 2

1.   FSE promovează niveluri ridicate de ocupare a forței de muncă și de calitate a locurilor de muncă, sprijină mobilitatea geografică și profesională a lucrătorilor, facilitează adaptarea acestora la schimbare, încurajează un nivel ridicat de educație și formare, promovează egalitatea între femei și bărbați, egalitatea de șanse și nediscriminarea, îmbunătățește incluziunea socială și combate sărăcia, contribuind astfel la realizarea priorităților Uniunii Europene în ceea ce privește consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale.

2.   FSE își îndeplinește misiunea prin sprijinirea statelor membre în îndeplinirea priorităților și a obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. FSE sprijină elaborarea și punerea în aplicare a politicilor și a acțiunilor, ținând seama de orientările integrate pentru politicile economice și de ocupare a forței de muncă ale statelor membre și de recomandările Consiliului privind programele naționale de reformă.

3.   Beneficiarii FSE sunt persoane, inclusiv grupuri dezavantajate, cum ar fi șomerii pe termen lung, persoanele cu handicap, migranții, minoritățile comunitățile marginalizate și persoanele care se confruntă cu excluziunea socială. De asemenea, FSE acordă sprijin întreprinderilor, sistemelor și structurilor, pentru a facilita adaptarea acestora la noile provocări și pentru a promova buna guvernanță și punerea în aplicare a reformelor, în special în domeniile ocupării forței de muncă, educației și politicilor sociale.

Expunere de motive

| 1. | Cu privire la titlul articolului, a se vedea observația de mai sus referitoare la articolul 1. |
| --- | --- |

1.

Cu privire la titlul articolului, a se vedea observația de mai sus referitoare la articolul 1.

| 2. | În vederea punerii în valoare a dimensiunii teritoriale specifice politicii de coeziune și pentru repoziționarea problemelor și disparităților regionale în raport cu Strategia Europa 2020, ar putea fi introdusă precizarea „printre altele”, care să atenueze caracterul constrângător al orientărilor și recomandărilor privind programele operaționale ale FSE. |
| --- | --- |

2.

În vederea punerii în valoare a dimensiunii teritoriale specifice politicii de coeziune și pentru repoziționarea problemelor și disparităților regionale în raport cu Strategia Europa 2020, ar putea fi introdusă precizarea „printre altele”, care să atenueze caracterul constrângător al orientărilor și recomandărilor privind programele operaționale ale FSE.

| 3. | Este de mirare că, printre alte grupuri beneficiare ale FSE, se face trimitere și la „minorități etnice”. Această mențiune și distincția pe care o induce riscă să ridice probleme serioase de drept internațional și intern în mai multe state membre. |
| --- | --- |

3.

Este de mirare că, printre alte grupuri beneficiare ale FSE, se face trimitere și la „minorități etnice”. Această mențiune și distincția pe care o induce riscă să ridice probleme serioase de drept internațional și intern în mai multe state membre.

Amendamentul 4

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 3
  Domeniul de aplicare a sprijinului
  1.   În cadrul obiectivelor tematice enumerate mai jos și în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...], FSE sprijină următoarele priorități de investiții:






  (a) | promovarea ocupării forței de muncă și sprijinirea mobilității lucrătorilor prin:






  (i) | acces la locuri de muncă pentru solicitanții de locuri de muncă și persoanele inactive, inclusiv inițiative locale de ocupare a forței de muncă, precum și sprijin pentru mobilitatea lucrătorilor; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 3

Domeniul de aplicare a sprijinului

1.   În cadrul obiectivelor tematice enumerate mai jos și în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...], FSE sprijină următoarele priorități de investiții:

(a)

promovarea ocupării forței de muncă și sprijinirea mobilității lucrătorilor prin:

(i)

acces la locuri de muncă pentru solicitanții de locuri de muncă și persoanele inactive, inclusiv inițiative locale de ocupare a forței de muncă, precum și sprijin pentru mobilitatea lucrătorilor;

| (ii) | integrare durabilă pe piața muncii a tinerilor care nu au un loc de muncă, nu urmează studii sau cursuri de formare profesională; |
| --- | --- |

(ii)

integrare durabilă pe piața muncii a tinerilor care nu au un loc de muncă, nu urmează studii sau cursuri de formare profesională;

| (iii) | activitate independentă, antreprenoriat și înființare de întreprinderi; |
| --- | --- |

(iii)

activitate independentă, antreprenoriat și înființare de întreprinderi;

| (iv) | egalitate între femei și bărbați și reconcilierea vieții profesionale cu cea privată; |
| --- | --- |

(iv)

egalitate între femei și bărbați și reconcilierea vieții profesionale cu cea privată;

| (v) | adaptarea la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor; |
| --- | --- |

(v)

adaptarea la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor;

| (vi) | îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate; |
| --- | --- |

(vi)

îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate;

| (vii) | modernizarea și consolidarea instituțiilor de pe piața muncii, inclusiv acțiuni pentru îmbunătățirea mobilității transnaționale a lucrătorilor; |
| --- | --- |

(vii)

modernizarea și consolidarea instituțiilor de pe piața muncii, inclusiv acțiuni pentru îmbunătățirea mobilității transnaționale a lucrătorilor;

| (b) | efectuarea de investiții în domeniul educației, al formării competențelor și al învățării pe tot parcursul vieții prin:






  (i) | reducerea ratei de părăsire timpurie a școlii și promovarea accesului egal la învățământ preșcolar, primar și secundar de bună calitate; |
| --- | --- | --- |

(b)

efectuarea de investiții în domeniul educației, al formării competențelor și al învățării pe tot parcursul vieții prin:

(i)

reducerea ratei de părăsire timpurie a școlii și promovarea accesului egal la învățământ preșcolar, primar și secundar de bună calitate;

| (ii) | îmbunătățirea calității, a eficienței și a deschiderii învățământului terțiar și a celui echivalent în vederea creșterii participării și a nivelului de educație; |
| --- | --- |

(ii)

îmbunătățirea calității, a eficienței și a deschiderii învățământului terțiar și a celui echivalent în vederea creșterii participării și a nivelului de educație;

| (iii) | creșterea accesului la învățarea pe tot parcursul vieții, actualizarea competențelor și a aptitudinilor forței de muncă și sporirea importanței pe piața muncii a educației și a sistemelor de formare; |
| --- | --- |

(iii)

creșterea accesului la învățarea pe tot parcursul vieții, actualizarea competențelor și a aptitudinilor forței de muncă și sporirea importanței pe piața muncii a educației și a sistemelor de formare;

| (c) | promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei prin:






  (i) | incluziune activă; |
| --- | --- | --- |

(c)

promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei prin:

(i)

incluziune activă;

| (ii) | integrarea comunităților marginalizate, cum ar fi romii; |
| --- | --- |

(ii)

integrarea comunităților marginalizate, cum ar fi romii;

| (iii) | combaterea discriminării pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

(iii)

combaterea discriminării pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

| (iv) | creșterea accesului la servicii accesibile, durabile și de înaltă calitate, inclusiv asistență medicală și servicii sociale de interes general; |
| --- | --- |

(iv)

creșterea accesului la servicii accesibile, durabile și de înaltă calitate, inclusiv asistență medicală și servicii sociale de interes general;

| (v) | promovarea economiei sociale și a întreprinderilor sociale; |
| --- | --- |

(v)

promovarea economiei sociale și a întreprinderilor sociale;

| (vi) | strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității; |
| --- | --- |

(vi)

strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității;

| (d) | creșterea capacității instituționale și a eficienței administrației publice prin:






  (i) | efectuarea de investiții în capacitatea instituțională și în eficiența administrațiilor și a serviciilor publice în perspectiva realizării de reforme, a unei mai bune legiferări și a bunei guvernanțe;
  Această prioritate de investiții este aplicabilă doar pe întreg teritoriul statelor membre care au cel puțin o regiune NUTS de nivel 2, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...] sau în statele membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune. |
| --- | --- | --- |

(d)

creșterea capacității instituționale și a eficienței administrației publice prin:

(i)

efectuarea de investiții în capacitatea instituțională și în eficiența administrațiilor și a serviciilor publice în perspectiva realizării de reforme, a unei mai bune legiferări și a bunei guvernanțe;

Această prioritate de investiții este aplicabilă doar pe întreg teritoriul statelor membre care au cel puțin o regiune NUTS de nivel 2, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...] sau în statele membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune.

| (ii) | consolidarea capacităților pentru părțile interesate care își desfășoară activitatea în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al politicilor sociale, precum și pacte sectoriale și teritoriale în vederea mobilizării în favoarea realizării de reforme la nivel național, regional și local. |
| --- | --- |

(ii)

consolidarea capacităților pentru părțile interesate care își desfășoară activitatea în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al politicilor sociale, precum și pacte sectoriale și teritoriale în vederea mobilizării în favoarea realizării de reforme la nivel național, regional și local.

2.   Prin prioritățile de investiții prevăzute la alineatul (1), FSE contribuie, de asemenea, la alte obiective tematice enumerate la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...], în principal prin:

| (a) | sprijinirea trecerii la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neinfluențabilă de schimbările climatice, eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor și durabilă din punct de vedere ecologic, prin reforma sistemelor de educație și formare, adaptarea competențelor și a calificărilor, perfecționarea forței de muncă și crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu și de energie; |
| --- | --- |

(a)

sprijinirea trecerii la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neinfluențabilă de schimbările climatice, eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor și durabilă din punct de vedere ecologic, prin reforma sistemelor de educație și formare, adaptarea competențelor și a calificărilor, perfecționarea forței de muncă și crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu și de energie;

| (b) | îmbunătățirea accesibilității, a utilizării și a calității tehnologiilor informației și comunicațiilor, prin dezvoltarea competențelor digitale, investiții în e-incluziune și în competențe antreprenoriale conexe; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea accesibilității, a utilizării și a calității tehnologiilor informației și comunicațiilor, prin dezvoltarea competențelor digitale, investiții în e-incluziune și în competențe antreprenoriale conexe;

| (c) | consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării, prin dezvoltarea studiilor postuniversitare, formarea cercetărilor, activități de colaborare în rețea și parteneriate între instituții de învățământ superior, centre de cercetare și tehnologice și întreprinderi; |
| --- | --- |

(c)

consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării, prin dezvoltarea studiilor postuniversitare, formarea cercetărilor, activități de colaborare în rețea și parteneriate între instituții de învățământ superior, centre de cercetare și tehnologice și întreprinderi;

| (d) | creșterea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii, prin promovarea adaptabilității întreprinderilor și a lucrătorilor, precum și prin sporirea investițiilor în capitalul uman. |
| --- | --- |

(d)

creșterea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii, prin promovarea adaptabilității întreprinderilor și a lucrătorilor, precum și prin sporirea investițiilor în capitalul uman.

Articolul 3

Domeniul de aplicare a sprijinului

1.   În cadrul obiectivelor tematice enumerate mai jos și în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...], FSE sprijină următoarele priorități de investiții:

| (a) | promovarea ocupării forței de muncă și sprijinirea mobilității lucrătorilor prin:






  (i) | acces la locuri de muncă pentru solicitanții de locuri de muncă și persoanele inactive, inclusiv inițiative locale de ocupare a forței de muncă, precum și sprijin pentru mobilitatea lucrătorilor; |
| --- | --- | --- |

(a)

promovarea ocupării forței de muncă și sprijinirea mobilității lucrătorilor prin:

(i)

acces la locuri de muncă pentru solicitanții de locuri de muncă și persoanele inactive, inclusiv inițiative locale de ocupare a forței de muncă, precum și sprijin pentru mobilitatea lucrătorilor;

| (ii) | integrare durabilă pe piața muncii a tinerilor care nu au un loc de muncă, nu urmează studii sau cursuri de formare profesională; |
| --- | --- |

(ii)

integrare durabilă pe piața muncii a tinerilor care nu au un loc de muncă, nu urmează studii sau cursuri de formare profesională;

| (iii) | activitate independentă, antreprenoriat și înființare de întreprinderi; |
| --- | --- |

(iii)

activitate independentă, antreprenoriat și înființare de întreprinderi;

| (iv) | egalitate între femei și bărbați și reconcilierea vieții profesionale cu cea privată; |
| --- | --- |

(iv)

egalitate între femei și bărbați și reconcilierea vieții profesionale cu cea privată;

| (v) | adaptarea la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor; |
| --- | --- |

(v)

adaptarea la schimbare a lucrătorilor, a întreprinderilor și a antreprenorilor;

| (vi) | îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate; |
| --- | --- |

(vi)

îmbătrânire activă și în condiții bune de sănătate;

| (vii) | modernizarea și consolidarea instituțiilor de pe piața muncii, inclusiv acțiuni pentru îmbunătățirea mobilității transnaționale a lucrătorilor; |
| --- | --- |

(vii)

modernizarea și consolidarea instituțiilor de pe piața muncii, inclusiv acțiuni pentru îmbunătățirea mobilității transnaționale a lucrătorilor;

| (b) | efectuarea de investiții în domeniul educației, al formării competențelor și al învățării pe tot parcursul vieții prin:






  (i) | reducerea ratei de părăsire timpurie a școlii și promovarea accesului egal la învățământ preșcolar, primar și secundar de bună calitate; |
| --- | --- | --- |

(b)

efectuarea de investiții în domeniul educației, al formării competențelor și al învățării pe tot parcursul vieții prin:

(i)

reducerea ratei de părăsire timpurie a școlii și promovarea accesului egal la învățământ preșcolar, primar și secundar de bună calitate;

| (ii) | îmbunătățirea calității, a eficienței și a deschiderii învățământului terțiar și a celui echivalent în vederea creșterii participării și a nivelului de educație; |
| --- | --- |

(ii)

îmbunătățirea calității, a eficienței și a deschiderii învățământului terțiar și a celui echivalent în vederea creșterii participării și a nivelului de educație;

| (iii) | creșterea accesului la învățarea pe tot parcursul vieții, actualizarea competențelor și a aptitudinilor forței de muncă și sporirea importanței pe piața muncii a educației și a sistemelor de formare; |
| --- | --- |

(iii)

creșterea accesului la învățarea pe tot parcursul vieții, actualizarea competențelor și a aptitudinilor forței de muncă și sporirea importanței pe piața muncii a educației și a sistemelor de formare;

| (c) | promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei prin:






  (i) | incluziune; |
| --- | --- | --- |

(c)

promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei prin:

(i)

incluziune;

| (ii) | integrarea comunităților marginalizate, cum ar fi romii; |
| --- | --- |

(ii)

integrarea comunităților marginalizate, cum ar fi romii;

| (iii) | combaterea discriminării pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

(iii)

combaterea discriminării pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală;

| (iv) | creșterea accesului la servicii accesibile, durabile și de înaltă calitate, inclusiv asistență medicală și servicii sociale de interes general; |
| --- | --- |

(iv)

creșterea accesului la servicii accesibile, durabile și de înaltă calitate, inclusiv asistență medicală și servicii sociale de interes general;

| (v) | promovarea economiei sociale și a întreprinderilor sociale; |
| --- | --- |

(v)

promovarea economiei sociale și a întreprinderilor sociale;

| (vi) | strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității; |
| --- | --- |

(vi)

strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității;

| (d) | creșterea capacității instituționale și a eficienței administrației publice prin:






  (i) | efectuarea de investiții în capacitatea instituțională și în eficiența administrațiilor și a serviciilor publice în perspectiva realizării de reforme, a unei mai bune legiferări și a bunei guvernanțe;
  Această prioritate de investiții este aplicabilă doar pe întreg teritoriul statelor membre care au cel puțin o regiune NUTS de nivel 2, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...] sau în statele membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune. |
| --- | --- | --- |

(d)

creșterea capacității instituționale și a eficienței administrației publice prin:

(i)

efectuarea de investiții în capacitatea instituțională și în eficiența administrațiilor și a serviciilor publice în perspectiva realizării de reforme, a unei mai bune legiferări și a bunei guvernanțe;

Această prioritate de investiții este aplicabilă doar pe întreg teritoriul statelor membre care au cel puțin o regiune NUTS de nivel 2, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...] sau în statele membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune.

| (ii) | consolidarea capacităților pentru părțile interesate care își desfășoară activitatea în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al politicilor sociale. |
| --- | --- |

(ii)

consolidarea capacităților pentru părțile interesate care își desfășoară activitatea în domeniul ocupării forței de muncă, al educației și al politicilor sociale.

| | |
| --- | --- |

2.   Prin prioritățile de investiții prevăzute la alineatul (1), FSE contribuie, de asemenea, la alte obiective tematice enumerate la articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. [...], în principal prin:

| (a) | sprijinirea trecerii la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neinfluențabilă de schimbările climatice, eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor și durabilă din punct de vedere ecologic, prin reforma sistemelor de educație și formare, adaptarea competențelor și a calificărilor, perfecționarea forței de muncă și crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu și de energie; |
| --- | --- |

(a)

sprijinirea trecerii la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, neinfluențabilă de schimbările climatice, eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor și durabilă din punct de vedere ecologic, prin reforma sistemelor de educație și formare, adaptarea competențelor și a calificărilor, perfecționarea forței de muncă și crearea de noi locuri de muncă în sectoarele legate de mediu și de energie;

| (b) | îmbunătățirea accesibilității, a utilizării și a calității tehnologiilor informației și comunicațiilor, prin dezvoltarea competențelor digitale, investiții în e-incluziune și în competențe antreprenoriale conexe; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea accesibilității, a utilizării și a calității tehnologiilor informației și comunicațiilor, prin dezvoltarea competențelor digitale, investiții în e-incluziune și în competențe antreprenoriale conexe;

| (c) | consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării, prin dezvoltarea studiilor postuniversitare, formarea cercetărilor, activități de colaborare în rețea și parteneriate între instituții de învățământ superior, centre de cercetare și tehnologice și întreprinderi; |
| --- | --- |

(c)

consolidarea cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării, prin dezvoltarea studiilor postuniversitare, formarea cercetărilor, activități de colaborare în rețea și parteneriate între instituții de învățământ superior, centre de cercetare și tehnologice și întreprinderi;

| (d) | creșterea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii, prin promovarea adaptabilității întreprinderilor și a lucrătorilor, precum și prin sporirea investițiilor în capitalul uman. |
| --- | --- |

(d)

creșterea competitivității întreprinderilor mici și mijlocii, prin promovarea adaptabilității întreprinderilor și a lucrătorilor, precum și prin sporirea investițiilor în capitalul uman.

Expunere de motive

Această modificări se referă în mod clar la regiunile menționate în articolele 174 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Ele urmăresc, pe de o parte, să clarifice și să îmbunătățească o dispoziție care, de altfel, a fost încununată de succes, și, pe de altă parte, să facă cunoscut și să consolideze instrumentul pactelor teritoriale.

Amendamentul 5

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 4
  Coerență și concentrare tematică
  1.   Statele membre se asigură că strategia și acțiunile prevăzute în programele operaționale sunt coerente și concentrate asupra abordării provocărilor identificate în cadrul programelor naționale de reformă și al recomandărilor relevante ale Consiliului, formulate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat, pentru a contribui la realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei.
  2.   În fiecare stat membru, cel puțin 20 % din totalul resurselor FSE sunt alocate obiectivului tematic „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei” prevăzut la articolul 9 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. [...].
  3.   Statele membre urmăresc realizarea concentrării tematice, conform următoarelor modalități:






  (a) | în ceea ce privește regiunile mai dezvoltate, statele membre concentrează 80 % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 4

Coerență și concentrare tematică

1.   Statele membre se asigură că strategia și acțiunile prevăzute în programele operaționale sunt coerente și concentrate asupra abordării provocărilor identificate în cadrul programelor naționale de reformă și al recomandărilor relevante ale Consiliului, formulate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat, pentru a contribui la realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei.

2.   În fiecare stat membru, cel puțin 20 % din totalul resurselor FSE sunt alocate obiectivului tematic „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei” prevăzut la articolul 9 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. [...].

3.   Statele membre urmăresc realizarea concentrării tematice, conform următoarelor modalități:

(a)

în ceea ce privește regiunile mai dezvoltate, statele membre concentrează 80 % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1);

| (b) | în ceea ce privește regiunile de tranziție, statele membre concentrează 70 % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește regiunile de tranziție, statele membre concentrează 70 % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1);

| (c) | în ceea ce privește regiunile mai puțin dezvoltate, statele membre concentrează 60 % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1). |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește regiunile mai puțin dezvoltate, statele membre concentrează 60 % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1).

Articolul 4

Coerență și concentrare tematică

1.   Statele membre se asigură că strategia și acțiunile prevăzute în programele operaționale sunt coerente și provocărilor identificate în cadrul programelor naționale de reformă și al recomandărilor relevante ale Consiliului, formulate în temeiul articolului 148 alineatul (4) din tratat, pentru a contribui la realizarea obiectivelor principale ale Strategiei Europa 2020 privind ocuparea forței de muncă, educația și reducerea sărăciei.

2.   În fiecare stat membru, cel puțin 20 % din totalul resurselor FSE sunt alocate obiectivului tematic „promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei” prevăzut la articolul 9 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. [...].

3.   Statele membre urmăresc realizarea concentrării tematice, conform următoarelor modalități:

| (a) | în ceea ce privește regiunile mai dezvoltate, statele membre concentrează  % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește regiunile mai dezvoltate, statele membre concentrează  % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1);

| (b) | în ceea ce privește regiunile de tranziție, statele membre concentrează  % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1); |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește regiunile de tranziție, statele membre concentrează  % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1);

| (c) | în ceea ce privește regiunile mai puțin dezvoltate, statele membre concentrează  % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1). |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește regiunile mai puțin dezvoltate, statele membre concentrează  % din suma alocată fiecărui program operațional în vederea îndeplinirii a cel mult patru priorități de investiții stabilite la articolul 3 alineatul (1).

| (d) | |
| --- | --- |

(d)

Expunere de motive

A se vedea punctele 37 și 38 de mai sus, din capitolul „Recomandări politice”.

Amendamentul 6

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 5
  Indicatori
  1.   Indicatorii comuni, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament, precum și indicatorii specifici de program, sunt utilizați în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) și articolul 87 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. [...]. Toți indicatorii sunt exprimați în cifre absolute.
  Indicatorii comuni și indicatorii specifici de program în materie de realizare se referă la operațiuni puse în aplicare parțial sau în totalitate. În cazul în care este relevant pentru natura operațiunilor susținute, se stabilesc valori-țintă cuantificate cumulativ pentru anul 2022. Indicatorii de referință se stabilesc la zero.
  Indicatorii comuni și indicatorii specifici de program în materie de rezultat se referă la axele prioritare sau la subprioritățile stabilite în cadrul unei axe prioritare. Indicatorii de referință utilizează cele mai recente date disponibile. Se stabilesc valori-țintă cuantificate cumulativ pentru anul 2022.
  2.   Odată cu rapoartele anuale de punere în aplicare, autoritatea de gestionare transmite electronic date structurate pentru fiecare prioritate de investiții. Datele se referă la clasificarea pe categorii și la indicatorii de realizare și de rezultat. | Articolul 5
  Indicatori
  1.   


  2. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 5

Indicatori

1.   Indicatorii comuni, astfel cum se prevede în anexa la prezentul regulament, precum și indicatorii specifici de program, sunt utilizați în conformitate cu articolul 24 alineatul (3) și articolul 87 alineatul (2) litera (b) punctul (ii) din Regulamentul (UE) nr. [...]. Toți indicatorii sunt exprimați în cifre absolute.

Indicatorii comuni și indicatorii specifici de program în materie de realizare se referă la operațiuni puse în aplicare parțial sau în totalitate. În cazul în care este relevant pentru natura operațiunilor susținute, se stabilesc valori-țintă cuantificate cumulativ pentru anul 2022. Indicatorii de referință se stabilesc la zero.

Indicatorii comuni și indicatorii specifici de program în materie de rezultat se referă la axele prioritare sau la subprioritățile stabilite în cadrul unei axe prioritare. Indicatorii de referință utilizează cele mai recente date disponibile. Se stabilesc valori-țintă cuantificate cumulativ pentru anul 2022.

2.   Odată cu rapoartele anuale de punere în aplicare, autoritatea de gestionare transmite electronic date structurate pentru fiecare prioritate de investiții. Datele se referă la clasificarea pe categorii și la indicatorii de realizare și de rezultat.

Articolul 5

Indicatori

1.

2.

Expunere de motive

Se propune o modificare de fond a articolului 5 în virtutea elementelor prezentate la punctele 39-41 din capitolul „Recomandări politice”.

Amendamentul 7

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 6
  Implicarea partenerilor
  1.   Implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate, în special organizații neguvernamentale, în punerea în aplicare a programelor operaționale, astfel cum se prevede la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. [...], poate lua forma unor granturi globale, astfel cum sunt definite la articolul 112 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. [...]. Într-un astfel de caz, programul operațional precizează componenta programului vizată de grantul global, inclusiv alocarea financiară indicativă pentru fiecare axă prioritară a componentei respective.
  2.   În scopul de a încuraja participarea adecvată a partenerilor sociali la acțiunile sprijinite din FSE, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...], sau în state membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune, se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată acțiunilor de consolidare a capacităților, sub formă de cursuri de formare, măsuri de colaborare în rețea și consolidare a dialogului social, precum și activităților întreprinse în comun de partenerii sociali.
  3.   În scopul de a încuraja participarea adecvată și accesul organizațiilor neguvernamentale la acțiunile sprijinite din FSE, în special în domeniile incluziunii sociale, egalității între bărbați și femei și egalității de șanse, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...], sau în state membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune, se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată consolidării capacităților organizațiilor neguvernamentale. | Articolul 6
  Implicarea partenerilor
  1.   Implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate, în special organizații neguvernamentale, în punerea în aplicare a programelor operaționale, astfel cum se prevede la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. [...], poate lua forma unor granturi globale, astfel cum sunt definite la articolul 112 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. [...]. Într-un astfel de caz, programul operațional precizează componenta programului vizată de grantul global, inclusiv alocarea financiară indicativă pentru fiecare axă prioritară a componentei respective.
  2.   În scopul de a încuraja participarea adecvată a partenerilor sociali la acțiunile sprijinite din FSE, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...], sau în state membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune, se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată acțiunilor de consolidare a capacităților, sub formă de cursuri de formare, măsuri de colaborare în rețea și consolidare a dialogului social, precum și activităților întreprinse în comun de partenerii sociali.
  3.   În scopul de a încuraja participarea adecvată și accesul organizațiilor neguvernamentale la acțiunile sprijinite din FSE, în special în domeniile incluziunii sociale, egalității între bărbați și femei și egalității de șanse, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...], sau în state membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune, se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată consolidării capacităților organizațiilor neguvernamentale.
  4. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 6

Implicarea partenerilor

1.   Implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate, în special organizații neguvernamentale, în punerea în aplicare a programelor operaționale, astfel cum se prevede la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. [...], poate lua forma unor granturi globale, astfel cum sunt definite la articolul 112 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. [...]. Într-un astfel de caz, programul operațional precizează componenta programului vizată de grantul global, inclusiv alocarea financiară indicativă pentru fiecare axă prioritară a componentei respective.

2.   În scopul de a încuraja participarea adecvată a partenerilor sociali la acțiunile sprijinite din FSE, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...], sau în state membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune, se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată acțiunilor de consolidare a capacităților, sub formă de cursuri de formare, măsuri de colaborare în rețea și consolidare a dialogului social, precum și activităților întreprinse în comun de partenerii sociali.

3.   În scopul de a încuraja participarea adecvată și accesul organizațiilor neguvernamentale la acțiunile sprijinite din FSE, în special în domeniile incluziunii sociale, egalității între bărbați și femei și egalității de șanse, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...], sau în state membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune, se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată consolidării capacităților organizațiilor neguvernamentale.

Articolul 6

Implicarea partenerilor

1.   Implicarea partenerilor sociali și a altor părți interesate, în special organizații neguvernamentale, în punerea în aplicare a programelor operaționale, astfel cum se prevede la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. [...], poate lua forma unor granturi globale, astfel cum sunt definite la articolul 112 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. [...]. Într-un astfel de caz, programul operațional precizează componenta programului vizată de grantul global, inclusiv alocarea financiară indicativă pentru fiecare axă prioritară a componentei respective.

2.   În scopul de a încuraja participarea adecvată a partenerilor sociali la acțiunile sprijinite din FSE, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...], sau în state membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune, se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată acțiunilor de consolidare a capacităților, sub formă de cursuri de formare, măsuri de colaborare în rețea și consolidare a dialogului social, precum și activităților întreprinse în comun de partenerii sociali.

3.   În scopul de a încuraja participarea adecvată și accesul organizațiilor neguvernamentale la acțiunile sprijinite din FSE, în special în domeniile incluziunii sociale, egalității între bărbați și femei și egalității de șanse, autoritățile care gestionează un program operațional într-o regiune, astfel cum este definită la articolul 82 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. [...], sau în state membre eligibile pentru sprijinul acordat din Fondul de coeziune, se asigură că o sumă corespunzătoare din resursele FSE este alocată consolidării capacităților organizațiilor neguvernamentale.

4.

Expunere de motive

A se vedea punctele 42-46 de mai sus, din capitolul „Recomandări politice”.

Amendamentul 8

Articolul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 9
  Inovare socială
  1.   FSE promovează inovarea socială în toate sectoarele care intră în domeniul său de aplicare, astfel cum sunt definite la articolul 3 din prezentul regulament, în special în scopul testării și aplicării la scară largă a soluțiilor inovatoare pentru a răspunde nevoilor sociale.
  2.   În cadrul programelor lor operaționale, statele membre identifică teme pentru inovare socială, care corespund nevoilor lor specifice.
  3.   Comisia facilitează consolidarea capacităților în materie de inovare socială, în special prin sprijinirea învățării reciproce, crearea de rețele de colaborare și diseminarea bunelor practici și metodologii. | Articolul 9
  Inovare socială
  1.   FSE promovează inovarea socială în toate sectoarele care intră în domeniul său de aplicare, astfel cum sunt definite la articolul 3 din prezentul regulament, în special în scopul testării și aplicării la scară largă a soluțiilor inovatoare pentru a răspunde nevoilor sociale.
  2.   tatele membre identifică teme pentru inovare socială.
  3.   Comisia facilitează consolidarea capacităților în materie de inovare socială, în special prin sprijinirea învățării reciproce, crearea de rețele de colaborare și diseminarea bunelor practici și metodologii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 9

Inovare socială

1.   FSE promovează inovarea socială în toate sectoarele care intră în domeniul său de aplicare, astfel cum sunt definite la articolul 3 din prezentul regulament, în special în scopul testării și aplicării la scară largă a soluțiilor inovatoare pentru a răspunde nevoilor sociale.

2.   În cadrul programelor lor operaționale, statele membre identifică teme pentru inovare socială, care corespund nevoilor lor specifice.

3.   Comisia facilitează consolidarea capacităților în materie de inovare socială, în special prin sprijinirea învățării reciproce, crearea de rețele de colaborare și diseminarea bunelor practici și metodologii.

Articolul 9

Inovare socială

1.   FSE promovează inovarea socială în toate sectoarele care intră în domeniul său de aplicare, astfel cum sunt definite la articolul 3 din prezentul regulament, în special în scopul testării și aplicării la scară largă a soluțiilor inovatoare pentru a răspunde nevoilor sociale.

2.   tatele membre identifică teme pentru inovare socială.

3.   Comisia facilitează consolidarea capacităților în materie de inovare socială, în special prin sprijinirea învățării reciproce, crearea de rețele de colaborare și diseminarea bunelor practici și metodologii.

Expunere de motive

| 1. | A se vedea mai sus punctul 48 din capitolul „Recomandări politice”. |
| --- | --- |

1.

A se vedea mai sus punctul 48 din capitolul „Recomandări politice”.

| 2. | Este vorba despre o trimitere încrucișată la articolul 8 din propunerea de regulament privind programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială, căruia CoR îi consacră un alt aviz, CdR 335/2011, adoptat la 3 mai 2012. Raportor: dl Enrico Rossi (IT-PSE). |
| --- | --- |

2.

Este vorba despre o trimitere încrucișată la articolul 8 din propunerea de regulament privind programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială, căruia CoR îi consacră un alt aviz, CdR 335/2011, adoptat la 3 mai 2012. Raportor: dl Enrico Rossi (IT-PSE).

Amendamentul 9

Articolul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 10
  Cooperarea transnațională
  1.   Statele membre sprijină cooperarea transnațională în scopul promovării învățării reciproce, sporind, astfel, eficacitatea politicilor susținute din FSE. Cooperarea transnațională implică parteneri din cel puțin două state membre.
  2.   Statele membre pot selecta teme de cooperare transnațională pe baza unei liste propuse de către Comisie și aprobate de către Comitetul FSE.
  3.   Comisia facilitează cooperarea transnațională privind temele prevăzute la alineatul (2) prin intermediul învățării reciproce și al unor acțiuni coordonate sau comune. În special, Comisia utilizează o platformă la nivelul UE pentru a facilita schimbul de experiență, consolidarea capacităților și colaborarea în rețea, precum și difuzarea rezultatelor relevante. În plus, Comisia dezvoltă un cadru de punere în aplicare coordonată, inclusiv criterii comune de eligibilitate, tipuri de acțiuni și calendarul acestora, precum și abordări metodologice comune pentru monitorizare și evaluare, în vederea facilitării cooperării transnaționale. | Articolul 10
  Cooperarea transnațională
  1.   Statele membre sprijină cooperarea transnațională în scopul promovării învățării reciproce, sporind, astfel, eficacitatea politicilor susținute din FSE.
  2.   Statele membre pot selecta teme de cooperare transnațională pe baza unei liste propuse de către Comisie și aprobate de către Comitetul FSE.
  3.   Comisia facilitează cooperarea transnațională prin intermediul învățării reciproce și al unor acțiuni coordonate sau comune. În special, Comisia utilizează o platformă la nivelul UE pentru a facilita schimbul de experiență, consolidarea capacităților și colaborarea în rețea, precum și difuzarea rezultatelor relevante. În plus, Comisia dezvoltă un cadru de punere în aplicare coordonată, inclusiv criterii comune de eligibilitate, precum și abordări metodologice comune pentru monitorizare și evaluare, în vederea facilitării cooperării transnaționale . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 10

Cooperarea transnațională

1.   Statele membre sprijină cooperarea transnațională în scopul promovării învățării reciproce, sporind, astfel, eficacitatea politicilor susținute din FSE. Cooperarea transnațională implică parteneri din cel puțin două state membre.

2.   Statele membre pot selecta teme de cooperare transnațională pe baza unei liste propuse de către Comisie și aprobate de către Comitetul FSE.

3.   Comisia facilitează cooperarea transnațională privind temele prevăzute la alineatul (2) prin intermediul învățării reciproce și al unor acțiuni coordonate sau comune. În special, Comisia utilizează o platformă la nivelul UE pentru a facilita schimbul de experiență, consolidarea capacităților și colaborarea în rețea, precum și difuzarea rezultatelor relevante. În plus, Comisia dezvoltă un cadru de punere în aplicare coordonată, inclusiv criterii comune de eligibilitate, tipuri de acțiuni și calendarul acestora, precum și abordări metodologice comune pentru monitorizare și evaluare, în vederea facilitării cooperării transnaționale.

Articolul 10

Cooperarea transnațională

1.   Statele membre sprijină cooperarea transnațională în scopul promovării învățării reciproce, sporind, astfel, eficacitatea politicilor susținute din FSE.

2.   Statele membre pot selecta teme de cooperare transnațională pe baza unei liste propuse de către Comisie și aprobate de către Comitetul FSE.

3.   Comisia facilitează cooperarea transnațională prin intermediul învățării reciproce și al unor acțiuni coordonate sau comune. În special, Comisia utilizează o platformă la nivelul UE pentru a facilita schimbul de experiență, consolidarea capacităților și colaborarea în rețea, precum și difuzarea rezultatelor relevante. În plus, Comisia dezvoltă un cadru de punere în aplicare coordonată, inclusiv criterii comune de eligibilitate, precum și abordări metodologice comune pentru monitorizare și evaluare, în vederea facilitării cooperării transnaționale .

Expunere de motive

| 1. | A se vedea punctele 49-51 de mai sus, din capitolul „Recomandări politice”. |
| --- | --- |

1.

A se vedea punctele 49-51 de mai sus, din capitolul „Recomandări politice”.

| 2. | Formularea inițială nu asigură conformitatea cooperării transnaționale în cadrul Fondului social european cu cea prevăzută de cooperarea teritorială europeană. |
| --- | --- |

2.

Formularea inițială nu asigură conformitatea cooperării transnaționale în cadrul Fondului social european cu cea prevăzută de cooperarea teritorială europeană.

| 3. | Cooperarea teritorială se bazează pe trei piloni distincți: cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională. |
| --- | --- |

3.

Cooperarea teritorială se bazează pe trei piloni distincți: cooperarea transfrontalieră, transnațională și interregională.

Amendamentul 10

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 12
  Dispoziții specifice privind regimul caracteristicilor teritoriale specifice
  1.   FSE poate sprijini strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității, astfel cum se prevede la articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. [...], pacte teritoriale și inițiative locale pentru ocuparea forței de muncă, educație și incluziune socială, precum și investiții teritoriale integrate (ITI), astfel cum se prevede la articolul 99 din Regulament (UE) nr. [...].
  2.   Completând intervențiile FEDR, astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. [FEDR], FSE poate sprijini strategii de dezvoltare urbană durabilă prin strategii care stabilesc acțiuni integrate pentru abordarea provocărilor economice, ecologice și sociale care afectează zonele urbane ale orașelor enumerate în contractul de parteneriat. | Articolul 12
  Dispoziții specifice privind regimul caracteristicilor teritoriale specifice
  1.   FSE poate sprijini strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității, astfel cum se prevede la articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. [...], pacte teritoriale și inițiative locale pentru ocuparea forței de muncă, educație și incluziune socială, precum și investiții teritoriale integrate (ITI), astfel cum se prevede la articolul 99 din Regulament (UE) nr. [...].
  2.   Completând intervențiile FEDR, astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. [FEDR], FSE poate sprijini strategii de dezvoltare urbană durabilă prin strategii care stabilesc acțiuni integrate pentru abordarea provocărilor economice, ecologice și sociale care afectează zonele urbane ale orașelor enumerate în contractul de parteneriat.
  3.   
  4. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 12

Dispoziții specifice privind regimul caracteristicilor teritoriale specifice

1.   FSE poate sprijini strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității, astfel cum se prevede la articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. [...], pacte teritoriale și inițiative locale pentru ocuparea forței de muncă, educație și incluziune socială, precum și investiții teritoriale integrate (ITI), astfel cum se prevede la articolul 99 din Regulament (UE) nr. [...].

2.   Completând intervențiile FEDR, astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. [FEDR], FSE poate sprijini strategii de dezvoltare urbană durabilă prin strategii care stabilesc acțiuni integrate pentru abordarea provocărilor economice, ecologice și sociale care afectează zonele urbane ale orașelor enumerate în contractul de parteneriat.

Articolul 12

Dispoziții specifice privind regimul caracteristicilor teritoriale specifice

1.   FSE poate sprijini strategii de dezvoltare locală elaborate la nivelul comunității, astfel cum se prevede la articolul 28 din Regulamentul (UE) nr. [...], pacte teritoriale și inițiative locale pentru ocuparea forței de muncă, educație și incluziune socială, precum și investiții teritoriale integrate (ITI), astfel cum se prevede la articolul 99 din Regulament (UE) nr. [...].

2.   Completând intervențiile FEDR, astfel cum se prevede la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. [FEDR], FSE poate sprijini strategii de dezvoltare urbană durabilă prin strategii care stabilesc acțiuni integrate pentru abordarea provocărilor economice, ecologice și sociale care afectează zonele urbane ale orașelor enumerate în contractul de parteneriat.

3.

4.

Expunere de motive

A se vedea mai sus punctele 29 și 56 din capitolul „Recomandări politice”.

Amendamentul 11

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 14
  Opțiuni de costuri simplificate
  1.   În plus față de metodele prevăzute la articolul 57 din Regulamentul (UE) nr. [...], Comisia poate rambursa cheltuielile efectuate de către statele membre pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare definite de către Comisie. Sumele calculate pe această bază sunt considerate drept sprijin public plătit beneficiarilor și drept cheltuieli eligibile, în sensul aplicării Regulamentului (UE) nr. [...]
  În acest scop, în conformitate cu articolul 16, Comisia are competența de a adopta acte delegate privind tipul de operațiuni vizate, definițiile baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare, precum și valorile maxime ale acestora, care pot fi ajustate conform metodelor aplicabile convenite de comun acord.
  Obiectivul exclusiv al auditului financiar este de a verifica îndeplinirea condițiilor în vederea rambursării de către Comisie, pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare.
  În cazul utilizării acestor forme de finanțare, statul membru poate să aplice propriile sale practici contabile pentru susținerea operațiunilor. În sensul prezentului regulament și al Regulamentului (UE) nr. [...], aceste practici contabile și sumele rezultate nu fac obiectul unui audit efectuat de către autoritatea de audit sau de către Comisie.
  2.   În conformitate cu articolul 57 alineatul (1) litera (d) și alineatul (4) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. [...], o rată fixă de până la 40 % din costurile directe de personal eligibile poate fi folosită pentru a acoperi restul costurilor eligibile ale unei operațiuni.
  3.   Granturile rambursate pe baza costurilor eligibile ale operațiunilor, determinate prin finanțare forfetară, baremurile standard pentru costurile unitare și sumele forfetare, astfel cum se prevede la articolul 57 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...], pot fi calculate de la caz la caz prin trimitere la un proiect de buget convenit ex ante de către autoritatea de gestionare, în cazul în care finanțarea publică nu depășește 100 000 EUR.
  4.   Granturile în cazul cărora finanțarea publică nu depășește 50 000 EUR se acordă sub formă de sume forfetare sau de baremuri standard pentru costuri unitare, cu excepția operațiunilor care beneficiază de sprijin în cadrul unei scheme de ajutor de stat. | Articolul 14
  Opțiuni de costuri simplificate
  1.   În plus față de metodele prevăzute la articolul 57 din Regulamentul (UE) nr. [...], Comisia poate rambursa cheltuielile efectuate de către statele membre pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare definite de către Comisie. Sumele calculate pe această bază sunt considerate drept sprijin public plătit beneficiarilor și drept cheltuieli eligibile, în sensul aplicării Regulamentului (UE) nr. [...]
  În acest scop, în conformitate cu articolul 16, Comisia are competența de a adopta acte delegate privind tipul de operațiuni vizate, definițiile baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare, precum și valorile maxime ale acestora, care pot fi ajustate conform metodelor aplicabile convenite de comun acord.
  Obiectivul exclusiv al auditului financiar este de a verifica îndeplinirea condițiilor în vederea rambursării de către Comisie, pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare.
  În cazul utilizării acestor forme de finanțare, statul membru poate să aplice propriile sale practici contabile pentru susținerea operațiunilor. În sensul prezentului regulament și al Regulamentului (UE) nr. [...], aceste practici contabile și sumele rezultate nu fac obiectul unui audit efectuat de către autoritatea de audit sau de către Comisie.
  2.   În conformitate cu articolul 57 alineatul (1) litera (d) și alineatul (4) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. [...], o rată fixă de până la 40 % din costurile directe de personal eligibile poate fi folosită pentru a acoperi restul costurilor eligibile ale unei operațiuni.
  3.   Granturile rambursate pe baza costurilor eligibile ale operațiunilor, determinate prin finanțare forfetară, baremurile standard pentru costurile unitare și sumele forfetare, astfel cum se prevede la articolul 57 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...], pot fi calculate de la caz la caz prin trimitere la un proiect de buget convenit ex ante de către autoritatea de gestionare, în cazul în care finanțarea publică nu depășește 100 000 EUR.
  4.   Granturile în cazul cărora finanțarea publică nu depășește 50 000 EUR sub formă de sume forfetare sau de baremuri standard pentru costuri unitare, cu excepția operațiunilor care beneficiază de sprijin în cadrul unei scheme de ajutor de stat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 14

Opțiuni de costuri simplificate

1.   În plus față de metodele prevăzute la articolul 57 din Regulamentul (UE) nr. [...], Comisia poate rambursa cheltuielile efectuate de către statele membre pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare definite de către Comisie. Sumele calculate pe această bază sunt considerate drept sprijin public plătit beneficiarilor și drept cheltuieli eligibile, în sensul aplicării Regulamentului (UE) nr. [...]

În acest scop, în conformitate cu articolul 16, Comisia are competența de a adopta acte delegate privind tipul de operațiuni vizate, definițiile baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare, precum și valorile maxime ale acestora, care pot fi ajustate conform metodelor aplicabile convenite de comun acord.

Obiectivul exclusiv al auditului financiar este de a verifica îndeplinirea condițiilor în vederea rambursării de către Comisie, pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare.

În cazul utilizării acestor forme de finanțare, statul membru poate să aplice propriile sale practici contabile pentru susținerea operațiunilor. În sensul prezentului regulament și al Regulamentului (UE) nr. [...], aceste practici contabile și sumele rezultate nu fac obiectul unui audit efectuat de către autoritatea de audit sau de către Comisie.

2.   În conformitate cu articolul 57 alineatul (1) litera (d) și alineatul (4) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. [...], o rată fixă de până la 40 % din costurile directe de personal eligibile poate fi folosită pentru a acoperi restul costurilor eligibile ale unei operațiuni.

3.   Granturile rambursate pe baza costurilor eligibile ale operațiunilor, determinate prin finanțare forfetară, baremurile standard pentru costurile unitare și sumele forfetare, astfel cum se prevede la articolul 57 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...], pot fi calculate de la caz la caz prin trimitere la un proiect de buget convenit ex ante de către autoritatea de gestionare, în cazul în care finanțarea publică nu depășește 100 000 EUR.

4.   Granturile în cazul cărora finanțarea publică nu depășește 50 000 EUR se acordă sub formă de sume forfetare sau de baremuri standard pentru costuri unitare, cu excepția operațiunilor care beneficiază de sprijin în cadrul unei scheme de ajutor de stat.

Articolul 14

Opțiuni de costuri simplificate

1.   În plus față de metodele prevăzute la articolul 57 din Regulamentul (UE) nr. [...], Comisia poate rambursa cheltuielile efectuate de către statele membre pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare definite de către Comisie. Sumele calculate pe această bază sunt considerate drept sprijin public plătit beneficiarilor și drept cheltuieli eligibile, în sensul aplicării Regulamentului (UE) nr. [...]

În acest scop, în conformitate cu articolul 16, Comisia are competența de a adopta acte delegate privind tipul de operațiuni vizate, definițiile baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare, precum și valorile maxime ale acestora, care pot fi ajustate conform metodelor aplicabile convenite de comun acord.

Obiectivul exclusiv al auditului financiar este de a verifica îndeplinirea condițiilor în vederea rambursării de către Comisie, pe baza baremurilor standard pentru costuri unitare și sume forfetare.

În cazul utilizării acestor forme de finanțare, statul membru poate să aplice propriile sale practici contabile pentru susținerea operațiunilor. În sensul prezentului regulament și al Regulamentului (UE) nr. [...], aceste practici contabile și sumele rezultate nu fac obiectul unui audit efectuat de către autoritatea de audit sau de către Comisie.

2.   În conformitate cu articolul 57 alineatul (1) litera (d) și alineatul (4) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. [...], o rată fixă de până la 40 % din costurile directe de personal eligibile poate fi folosită pentru a acoperi restul costurilor eligibile ale unei operațiuni.

3.   Granturile rambursate pe baza costurilor eligibile ale operațiunilor, determinate prin finanțare forfetară, baremurile standard pentru costurile unitare și sumele forfetare, astfel cum se prevede la articolul 57 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...], pot fi calculate de la caz la caz prin trimitere la un proiect de buget convenit ex ante de către autoritatea de gestionare, în cazul în care finanțarea publică nu depășește 100 000 EUR.

4.   Granturile în cazul cărora finanțarea publică nu depășește 50 000 EUR sub formă de sume forfetare sau de baremuri standard pentru costuri unitare, cu excepția operațiunilor care beneficiază de sprijin în cadrul unei scheme de ajutor de stat.

Expunere de motive

| 1. | A se vedea mai sus punctul 57 din capitolul „Recomandări politice”. |
| --- | --- |

1.

A se vedea mai sus punctul 57 din capitolul „Recomandări politice”.

| 2. | Noua formulare vizează să garanteze păstrarea flexibilității necesare la punerea în practică a resurselor FSE. |
| --- | --- |

2.

Noua formulare vizează să garanteze păstrarea flexibilității necesare la punerea în practică a resurselor FSE.

Amendamentul 12

Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 15
  Instrumente financiare
  1.   În temeiul articolului 32 din Regulamentul (UE) nr. [...], FSE poate sprijini acțiuni și politici care fac parte din domeniul său de aplicare prin intermediul unor instrumente financiare, cum ar fi scheme de partajare a riscului, participații și creanțe, fonduri de garantare, fonduri de participare și fonduri de acordare împrumuturi.
  2.   FSE poate fi utilizat pentru a îmbunătăți accesul la piețele de capital pentru organismele publice și private de la nivel național și regional responsabile de punerea în aplicare a unor acțiuni și politici care fac parte din domeniul de aplicare a FSE și a programului operațional prin „garanții bazate pe politicile FSE”, sub rezerva aprobării de către Comisie.
  Comisia are competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 16, pentru a defini norme și condiții specifice privind cererile statelor membre, inclusiv plafoane pentru garanții bazate pe politici, asigurând, în special, că utilizarea lor nu duce la niveluri excesive ale datoriei organismelor publice.
  Fiecare cerere este evaluată de către Comisie, iar aceasta aprobă fiecare „garanție bazată pe politicile FSE”, cu condiția ca aceasta să intre sub incidența programului operațional prevăzut la articolul 87 din Regulamentul (UE) nr. [...] și să fie în conformitate cu normele și condițiile specifice stabilite. | Articolul 15
  Instrumente financiare
  1.   În temeiul articolului 32 din Regulamentul (UE) nr. [...], FSE poate sprijini acțiuni și politici care fac parte din domeniul său de aplicare prin intermediul unor instrumente financiare, cum ar fi scheme de partajare a riscului, participații și creanțe, fonduri de garantare, fonduri de participare și fonduri de acordare împrumuturi
  2.   FSE poate fi utilizat pentru a îmbunătăți accesul la piețele de capital pentru organismele publice și private de la nivel național și regional responsabile de punerea în aplicare a unor acțiuni și politici care fac parte din domeniul de aplicare a FSE și a programului operațional prin „garanții bazate pe politicile FSE”, sub rezerva aprobării de către Comisie.
  Comisia are competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 16, pentru a defini norme și condiții specifice privind cererile statelor membre, inclusiv plafoane pentru garanții bazate pe politici, asigurând, în special, că utilizarea lor nu duce la niveluri excesive ale datoriei organismelor publice.
  Fiecare cerere este evaluată de către Comisie, iar aceasta aprobă fiecare „garanție bazată pe politicile FSE”, cu condiția ca aceasta să intre sub incidența programului operațional prevăzut la articolul 87 din Regulamentul (UE) nr. [...] și să fie în conformitate cu normele și condițiile specifice stabilite. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 15

Instrumente financiare

1.   În temeiul articolului 32 din Regulamentul (UE) nr. [...], FSE poate sprijini acțiuni și politici care fac parte din domeniul său de aplicare prin intermediul unor instrumente financiare, cum ar fi scheme de partajare a riscului, participații și creanțe, fonduri de garantare, fonduri de participare și fonduri de acordare împrumuturi.

2.   FSE poate fi utilizat pentru a îmbunătăți accesul la piețele de capital pentru organismele publice și private de la nivel național și regional responsabile de punerea în aplicare a unor acțiuni și politici care fac parte din domeniul de aplicare a FSE și a programului operațional prin „garanții bazate pe politicile FSE”, sub rezerva aprobării de către Comisie.

Comisia are competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 16, pentru a defini norme și condiții specifice privind cererile statelor membre, inclusiv plafoane pentru garanții bazate pe politici, asigurând, în special, că utilizarea lor nu duce la niveluri excesive ale datoriei organismelor publice.

Fiecare cerere este evaluată de către Comisie, iar aceasta aprobă fiecare „garanție bazată pe politicile FSE”, cu condiția ca aceasta să intre sub incidența programului operațional prevăzut la articolul 87 din Regulamentul (UE) nr. [...] și să fie în conformitate cu normele și condițiile specifice stabilite.

Articolul 15

Instrumente financiare

1.   În temeiul articolului 32 din Regulamentul (UE) nr. [...], FSE poate sprijini acțiuni și politici care fac parte din domeniul său de aplicare prin intermediul unor instrumente financiare, cum ar fi scheme de partajare a riscului, participații și creanțe, fonduri de garantare, fonduri de participare și fonduri de acordare împrumuturi

2.   FSE poate fi utilizat pentru a îmbunătăți accesul la piețele de capital pentru organismele publice și private de la nivel național și regional responsabile de punerea în aplicare a unor acțiuni și politici care fac parte din domeniul de aplicare a FSE și a programului operațional prin „garanții bazate pe politicile FSE”, sub rezerva aprobării de către Comisie.

Comisia are competența de a adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 16, pentru a defini norme și condiții specifice privind cererile statelor membre, inclusiv plafoane pentru garanții bazate pe politici, asigurând, în special, că utilizarea lor nu duce la niveluri excesive ale datoriei organismelor publice.

Fiecare cerere este evaluată de către Comisie, iar aceasta aprobă fiecare „garanție bazată pe politicile FSE”, cu condiția ca aceasta să intre sub incidența programului operațional prevăzut la articolul 87 din Regulamentul (UE) nr. [...] și să fie în conformitate cu normele și condițiile specifice stabilite.

Expunere de motive

A se vedea mai sus punctul 60 din capitolul „Recomandări politice”.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Traducere literală a acestui segment din articolul 7 al propunerii de regulament, din versiunea greacă a proiectului de aviz. Versiunea în limba română a propunerii de regulament a Comisiei vorbește despre „acordarea unei importanțe de prim ordin acestui aspect”. (n. t.).

1

(2)  Amendamentul se aplică mai ales versiunii în limba greacă a regulamentului în vigoare și a propunerii de regulament, întrucât prima vorbește despre «sarcinile» FSE (ca și tratatul), iar cea de-a doua, despre «misiunea» acestuia. În versiunea română, ambele texte conțin termenul «misiune», ca și tratatul, însă în acesta termenul apare la plural («misiuni»). (n.t.).

2

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/143

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunere de regulament privind Fondul de coeziune

2012/C 225/10

COMITETUL REGIUNILOR

| — | constată că valoarea adăugată europeană a investițiilor în infrastructură realizate prin Fondul de coeziune în decursul anilor s-a dovedit a fi foarte mare. Prin aceste investiții, UE oferă cetățenilor un trai mai bun și întreprinderilor, oportunități de dezvoltare; |
| --- | --- |

—

constată că valoarea adăugată europeană a investițiilor în infrastructură realizate prin Fondul de coeziune în decursul anilor s-a dovedit a fi foarte mare. Prin aceste investiții, UE oferă cetățenilor un trai mai bun și întreprinderilor, oportunități de dezvoltare;

| — | salută propunerea Comisiei Europene de a păstra pentru perioada 2014-2020 o alocație substanțială Fondului de coeziune, în felul acesta obiectivele politice europene în domeniile transportului, mediului și energiei fiind susținute financiar din bugetul UE; |
| --- | --- |

—

salută propunerea Comisiei Europene de a păstra pentru perioada 2014-2020 o alocație substanțială Fondului de coeziune, în felul acesta obiectivele politice europene în domeniile transportului, mediului și energiei fiind susținute financiar din bugetul UE;

| — | consideră că politica de coeziune este și trebuie să rămână o expresie a solidarității în UE și un instrument eficient pentru desăvârșirea proiectului pieței unice europene; |
| --- | --- |

—

consideră că politica de coeziune este și trebuie să rămână o expresie a solidarității în UE și un instrument eficient pentru desăvârșirea proiectului pieței unice europene;

| — | insistă asupra unei orientări ferme către rezultate și asupra unei mai bune definiri a priorităților de investiții la nivel local și național; |
| --- | --- |

—

insistă asupra unei orientări ferme către rezultate și asupra unei mai bune definiri a priorităților de investiții la nivel local și național;

| — | consideră că Fondul de coeziune ar putea finanța și proiecte integrate în domeniul eficienței energetice a clădirilor și locuințelor; |
| --- | --- |

—

consideră că Fondul de coeziune ar putea finanța și proiecte integrate în domeniul eficienței energetice a clădirilor și locuințelor;

| — | susține necesitatea de a investi inteligent în dezvoltarea infrastructurii la nivel european; |
| --- | --- |

—

susține necesitatea de a investi inteligent în dezvoltarea infrastructurii la nivel european;

| — | insistă asupra faptului că autoritățile regionale și locale sunt deopotrivă responsabile cu realizarea investițiilor cuprinzătoare în domeniul infrastructurii de transport și, respectiv, a conexiunilor secundare și terțiare la rețeaua transeuropeană. Ele trebuie asociate îndeaproape deciziilor privind alegerea proiectelor prioritare de interes comun, pentru a se asigura coerența investițiilor publice și private la toate nivelurile; |
| --- | --- |

—

insistă asupra faptului că autoritățile regionale și locale sunt deopotrivă responsabile cu realizarea investițiilor cuprinzătoare în domeniul infrastructurii de transport și, respectiv, a conexiunilor secundare și terțiare la rețeaua transeuropeană. Ele trebuie asociate îndeaproape deciziilor privind alegerea proiectelor prioritare de interes comun, pentru a se asigura coerența investițiilor publice și private la toate nivelurile;

| — | se va opune oricăror inițiative care ar putea duce la erodarea bugetului alocat politicii de coeziune, în special cu privire la cele 10 miliarde de euro din bugetul mecanismului „Conectarea Europei”, care provin din Fondul de coeziune. |
| --- | --- |

—

se va opune oricăror inițiative care ar putea duce la erodarea bugetului alocat politicii de coeziune, în special cu privire la cele 10 miliarde de euro din bugetul mecanismului „Conectarea Europei”, care provin din Fondul de coeziune.

| Raportor | dl Romeo STAVARACHE (RO-ALDE), primarul municipiului Bacău, județul Bacău |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006
  COM(2011) 612 final |

Raportor

dl Romeo STAVARACHE (RO-ALDE), primarul municipiului Bacău, județul Bacău

Document de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006

COM(2011) 612 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Considerații generale

| 1. | subliniază faptul că autoritățile locale și regionale au un rol politic, de reglementare și administrativ important și, adesea, competențe clar stabilite la nivel național în ceea ce privește planificarea investițiilor și punerea în aplicare a politicilor de transport, mediu și energie, dar mai ales în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii pe teritoriul acestora; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că autoritățile locale și regionale au un rol politic, de reglementare și administrativ important și, adesea, competențe clar stabilite la nivel național în ceea ce privește planificarea investițiilor și punerea în aplicare a politicilor de transport, mediu și energie, dar mai ales în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii pe teritoriul acestora;

| 2. | insistă asupra obligativității practicării guvernanței pe mai multe niveluri, în vederea asigurării unei dezvoltări teritoriale echilibrate și în conformitate cu principiul subsidiarității. Autoritățile regionale și locale trebuie să fie partenere în luarea deciziilor privind prioritățile de investiții la nivel național și european, finanțate din Fondul de coeziune (FC); |
| --- | --- |

2.

insistă asupra obligativității practicării guvernanței pe mai multe niveluri, în vederea asigurării unei dezvoltări teritoriale echilibrate și în conformitate cu principiul subsidiarității. Autoritățile regionale și locale trebuie să fie partenere în luarea deciziilor privind prioritățile de investiții la nivel național și european, finanțate din Fondul de coeziune (FC);

| 3. | salută angajamentul Comisiei Europene de a susține din bugetul european investițiile în infrastructura de transport, mediu și energie, fără de care dezvoltarea economică nu ar fi posibilă, și mai ales faptul că propunerea de cadru financiar multianual 2014-2020 ține cont de decalajele existente între statele membre și regiunile Uniunii Europene, acordându-se în continuare o atenție primordială regiunilor mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

3.

salută angajamentul Comisiei Europene de a susține din bugetul european investițiile în infrastructura de transport, mediu și energie, fără de care dezvoltarea economică nu ar fi posibilă, și mai ales faptul că propunerea de cadru financiar multianual 2014-2020 ține cont de decalajele existente între statele membre și regiunile Uniunii Europene, acordându-se în continuare o atenție primordială regiunilor mai puțin dezvoltate;

| 4. | consideră că prioritizarea dezvoltării infrastructurii pe întreg arealul european creează premisele necesare bunei funcționări a Uniunii ca spațiu economic comun și desăvârșirii proiectului pieței unice europene per ansamblu și reprezintă totodată o expresie a solidarității cu statele membre mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

4.

consideră că prioritizarea dezvoltării infrastructurii pe întreg arealul european creează premisele necesare bunei funcționări a Uniunii ca spațiu economic comun și desăvârșirii proiectului pieței unice europene per ansamblu și reprezintă totodată o expresie a solidarității cu statele membre mai puțin dezvoltate;

| 5. | constată că valoarea adăugată europeană a investițiilor în infrastructură realizate prin Fondul de coeziune în decursul anilor s-a dovedit a fi foarte mare, aceste investiții neputând fi materializate în statele membre cu un nivel scăzut al PIB-ului pe cap de locuitor fără sprijinul financiar al Uniunii. Prin aceste investiții, UE oferă cetățenilor un trai mai bun și întreprinderilor, oportunități de dezvoltare; |
| --- | --- |

5.

constată că valoarea adăugată europeană a investițiilor în infrastructură realizate prin Fondul de coeziune în decursul anilor s-a dovedit a fi foarte mare, aceste investiții neputând fi materializate în statele membre cu un nivel scăzut al PIB-ului pe cap de locuitor fără sprijinul financiar al Uniunii. Prin aceste investiții, UE oferă cetățenilor un trai mai bun și întreprinderilor, oportunități de dezvoltare;

| 6. | reamintește faptul că, așa cum este prevăzut în Protocolul numărul 28 al Tratatului privind Funcționarea Uniunii Europene, prin Fondul de coeziune se alocă contribuții financiare unor proiecte privind mediul și rețelele transeuropene în statele membre al căror produs național brut (PNB) pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii; |
| --- | --- |

6.

reamintește faptul că, așa cum este prevăzut în Protocolul numărul 28 al Tratatului privind Funcționarea Uniunii Europene, prin Fondul de coeziune se alocă contribuții financiare unor proiecte privind mediul și rețelele transeuropene în statele membre al căror produs național brut (PNB) pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii;

| 7. | apreciază în mod deosebit solidaritatea europeană între statele membre. Fondul de coeziune răspunde nevoii de finanțare a investițiilor intra-regionale și urbane în infrastructura de transport și de mediu, în țările mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

7.

apreciază în mod deosebit solidaritatea europeană între statele membre. Fondul de coeziune răspunde nevoii de finanțare a investițiilor intra-regionale și urbane în infrastructura de transport și de mediu, în țările mai puțin dezvoltate;

| 8. | reamintește recomandările CoR privind noul cadru multianual post-2013 și subscrie în totalitate la propunerile referitoare la politica de coeziune și la condiționalități (1); |
| --- | --- |

8.

reamintește recomandările CoR privind noul cadru multianual post-2013 și subscrie în totalitate la propunerile referitoare la politica de coeziune și la condiționalități (1);

| 9. | salută propunerea Comisiei Europene de a păstra pentru perioada 2014-2020 o alocație substanțială Fondului de coeziune, în felul acesta obiectivele politice europene în domeniile transportului, mediului și energiei fiind susținute financiar din bugetul UE, și aprobă propunerea ca alocațiile din Fondul de coeziune să se mențină la o treime din totalul alocațiilor aferente politicii de coeziune la nivel național, în statele membre eligibile; |
| --- | --- |

9.

salută propunerea Comisiei Europene de a păstra pentru perioada 2014-2020 o alocație substanțială Fondului de coeziune, în felul acesta obiectivele politice europene în domeniile transportului, mediului și energiei fiind susținute financiar din bugetul UE, și aprobă propunerea ca alocațiile din Fondul de coeziune să se mențină la o treime din totalul alocațiilor aferente politicii de coeziune la nivel național, în statele membre eligibile;

| 10. | fiind pe deplin conștient de necesitatea introducerii unor măsuri de disciplină economică și fiscală la nivelul UE, Comitetul este de părere că politica de coeziune nu poate fi folosită ca instrument de corecție în vederea impunerii unei discipline financiare stricte în UE. Fondurile structurale și de coeziune trebuie să răspundă obiectivelor stabilite în TFUE la articolele 171, 174, 177 și 192. În acest sens, este de părere că, în cazul în care condiționalitățile macro-economice ar fi să fie adoptate, acestea ar trebui să fie obligatorii pentru toate capitolele bugetare, și nu doar pentru coeziune; |
| --- | --- |

10.

fiind pe deplin conștient de necesitatea introducerii unor măsuri de disciplină economică și fiscală la nivelul UE, Comitetul este de părere că politica de coeziune nu poate fi folosită ca instrument de corecție în vederea impunerii unei discipline financiare stricte în UE. Fondurile structurale și de coeziune trebuie să răspundă obiectivelor stabilite în TFUE la articolele 171, 174, 177 și 192. În acest sens, este de părere că, în cazul în care condiționalitățile macro-economice ar fi să fie adoptate, acestea ar trebui să fie obligatorii pentru toate capitolele bugetare, și nu doar pentru coeziune;

O planificare strategică mai bună și o eficiență sporită în utilizarea fondurilor

| 11. | consideră că politica de coeziune este și trebuie să rămână o expresie a solidarității în UE și un instrument eficient pentru desăvârșirea proiectului pieței unice europene. Eficiența politicii de coeziune va fi probată de opțiunile de investiții pentru o creștere inteligentă, durabilă, inclusivă și echilibrată la nivelul UE, pe care administrațiile europene, naționale, regionale și locale și le vor fi însușit, urmând a fi transpuse în programele de investiții din fondurile structurale, în noul ciclu de programare; |
| --- | --- |

11.

consideră că politica de coeziune este și trebuie să rămână o expresie a solidarității în UE și un instrument eficient pentru desăvârșirea proiectului pieței unice europene. Eficiența politicii de coeziune va fi probată de opțiunile de investiții pentru o creștere inteligentă, durabilă, inclusivă și echilibrată la nivelul UE, pe care administrațiile europene, naționale, regionale și locale și le vor fi însușit, urmând a fi transpuse în programele de investiții din fondurile structurale, în noul ciclu de programare;

| 12. | reamintește faptul că principalul obiectiv al autorităților locale și regionale pentru viitoarea perioadă de programare este creșterea calității intervențiilor realizate din banii contribuabililor europeni și obținerea unor rezultate cât mai bune și măsurabile în termeni economici, sociali și de mediu; |
| --- | --- |

12.

reamintește faptul că principalul obiectiv al autorităților locale și regionale pentru viitoarea perioadă de programare este creșterea calității intervențiilor realizate din banii contribuabililor europeni și obținerea unor rezultate cât mai bune și măsurabile în termeni economici, sociali și de mediu;

| 13. | salută noile propuneri din cadrul pachetului legislativ privind viitorul politicii de coeziune a UE care vizează creșterea eficienței utilizării fondurilor și o mai bună corelare între obiectivele politice și bugetul european, în special concentrarea pe priorități, asigurarea masei critice a investițiilor, flexibilizarea instrumentelor de programare financiară și simplificarea procedurilor de accesare a fondurilor; |
| --- | --- |

13.

salută noile propuneri din cadrul pachetului legislativ privind viitorul politicii de coeziune a UE care vizează creșterea eficienței utilizării fondurilor și o mai bună corelare între obiectivele politice și bugetul european, în special concentrarea pe priorități, asigurarea masei critice a investițiilor, flexibilizarea instrumentelor de programare financiară și simplificarea procedurilor de accesare a fondurilor;

| 14. | insistă asupra ideii că programarea strategică în utilizarea fondurilor poate fi realizată doar printr-o implicare reală a beneficiarilor și în special a autorităților regionale și locale care cunosc cel mai bine realitățile și potențialul din teren, asigurându-se în acest fel coerența investițiilor din fondurile publice, la nivel teritorial. În acest sens, trebuie promovată abordarea de jos în sus, fiecare regiune sau oraș putând astfel să-și fructifice potențialul, utilizând mijloacele cele mai adecvate pentru a contribui la realizarea Strategiei Europa 2020 și accesând fondurile europene; |
| --- | --- |

14.

insistă asupra ideii că programarea strategică în utilizarea fondurilor poate fi realizată doar printr-o implicare reală a beneficiarilor și în special a autorităților regionale și locale care cunosc cel mai bine realitățile și potențialul din teren, asigurându-se în acest fel coerența investițiilor din fondurile publice, la nivel teritorial. În acest sens, trebuie promovată abordarea de jos în sus, fiecare regiune sau oraș putând astfel să-și fructifice potențialul, utilizând mijloacele cele mai adecvate pentru a contribui la realizarea Strategiei Europa 2020 și accesând fondurile europene;

| 15. | subliniază faptul că investițiile în infrastructură au un aport semnificativ la dezvoltarea economică și socială a orașelor și regiunilor, cu condiția ca acestea să fie planificate și gestionate în parteneriat, dacă impactul teritorial al acestora este pe deplin justificat și dacă investițiile sunt asumate de actorii de la nivel teritorial, respectiv de autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că investițiile în infrastructură au un aport semnificativ la dezvoltarea economică și socială a orașelor și regiunilor, cu condiția ca acestea să fie planificate și gestionate în parteneriat, dacă impactul teritorial al acestora este pe deplin justificat și dacă investițiile sunt asumate de actorii de la nivel teritorial, respectiv de autoritățile locale și regionale;

| 16. | planificarea strategică a investițiilor în rețelele transeuropene de transport, energie și comunicații trebuie realizată cât mai transparent și cu implicarea autorităților locale și regionale, astfel încât planurile integrate de dezvoltare teritorială să fie coroborate; |
| --- | --- |

16.

planificarea strategică a investițiilor în rețelele transeuropene de transport, energie și comunicații trebuie realizată cât mai transparent și cu implicarea autorităților locale și regionale, astfel încât planurile integrate de dezvoltare teritorială să fie coroborate;

| 17. | susține programarea în parteneriat. Noile prevederi legislative privind politica de coeziune după 2013 vor determina autoritățile publice responsabile de la toate nivelurile să acorde mai multă atenție aplicării principiului parteneriatului în noul ciclu de programare, în toate fazele procesului de planificare și, mai ales, includerii unor indicatori care să poată evalua calitatea parteneriatului în statele membre; |
| --- | --- |

17.

susține programarea în parteneriat. Noile prevederi legislative privind politica de coeziune după 2013 vor determina autoritățile publice responsabile de la toate nivelurile să acorde mai multă atenție aplicării principiului parteneriatului în noul ciclu de programare, în toate fazele procesului de planificare și, mai ales, includerii unor indicatori care să poată evalua calitatea parteneriatului în statele membre;

| 18. | insistă asupra unei orientări ferme către rezultate, în acest sens fiind necesare instrumente strategice de programare de care autoritățile locale și regionale să se poată servi, în vederea evaluării inter-pares a propriilor strategii de dezvoltare, folosind un set de indicatori comuni și adecvați, care să poată măsura calitatea și efectul multiplicator al investițiilor; |
| --- | --- |

18.

insistă asupra unei orientări ferme către rezultate, în acest sens fiind necesare instrumente strategice de programare de care autoritățile locale și regionale să se poată servi, în vederea evaluării inter-pares a propriilor strategii de dezvoltare, folosind un set de indicatori comuni și adecvați, care să poată măsura calitatea și efectul multiplicator al investițiilor;

| 19. | recomandă ca în viitoarea perioadă de programare să se pună mai mult accent pe definirea priorităților de investiții la nivel local și regional, ținându-se cont de instrumentele de finanțare puse la dispoziție prin cadrul strategic comun, astfel încât să se evite duplicarea finanțărilor sau planificarea unor investiții majore fără acoperire; |
| --- | --- |

19.

recomandă ca în viitoarea perioadă de programare să se pună mai mult accent pe definirea priorităților de investiții la nivel local și regional, ținându-se cont de instrumentele de finanțare puse la dispoziție prin cadrul strategic comun, astfel încât să se evite duplicarea finanțărilor sau planificarea unor investiții majore fără acoperire;

| 20. | insistă asupra nevoii ca autoritățile de management să facă dovada folosirii judicioase a asistenței tehnice, astfel încât aceasta să servească la creșterea calității programării strategice, dezvoltării portofoliilor de proiecte majore la nivel local și regional și oferirii de asistență orientată promotorilor de proiecte, respectiv beneficiarilor, și nu în alte scopuri. Proiectele de asistență tehnică trebuie mai bine coordonate la nivel european și național pentru a se evita fragmentarea asistenței; |
| --- | --- |

20.

insistă asupra nevoii ca autoritățile de management să facă dovada folosirii judicioase a asistenței tehnice, astfel încât aceasta să servească la creșterea calității programării strategice, dezvoltării portofoliilor de proiecte majore la nivel local și regional și oferirii de asistență orientată promotorilor de proiecte, respectiv beneficiarilor, și nu în alte scopuri. Proiectele de asistență tehnică trebuie mai bine coordonate la nivel european și național pentru a se evita fragmentarea asistenței;

| 21. | susține dezvoltarea parteneriatelor între CE, Banca Europeană de Investiții (BEI) și alte instituții financiare internaționale și dezvoltarea instrumentelor de inginerii financiare care să vină în completarea fondului de coeziune și care să poată răspunde nevoilor de finanțare a proiectelor de infrastructură în UE; |
| --- | --- |

21.

susține dezvoltarea parteneriatelor între CE, Banca Europeană de Investiții (BEI) și alte instituții financiare internaționale și dezvoltarea instrumentelor de inginerii financiare care să vină în completarea fondului de coeziune și care să poată răspunde nevoilor de finanțare a proiectelor de infrastructură în UE;

| 22. | susține obiectivul ambițios al CE enunțat în Cartea albă privind transporturile, de reducere cu 60 % a nivelului emisiilor generate de sectorul transporturilor până în 2050. Investițiile finanțate prin Fondul de coeziune vor fi supuse unei analize mult mai atente în ceea ce privește sustenabilitatea, evaluarea de mediu și rentabilitatea acestora pe termen lung; |
| --- | --- |

22.

susține obiectivul ambițios al CE enunțat în Cartea albă privind transporturile, de reducere cu 60 % a nivelului emisiilor generate de sectorul transporturilor până în 2050. Investițiile finanțate prin Fondul de coeziune vor fi supuse unei analize mult mai atente în ceea ce privește sustenabilitatea, evaluarea de mediu și rentabilitatea acestora pe termen lung;

| 23. | reiterează necesitatea unei mai bune coordonări între Fondul de coeziune, Fondul european de dezvoltare regională și mecanismul „Conectarea Europei” și asigurarea sinergiilor între diversele programe și instrumente de finanțare europene, dar și naționale, pentru a se reduce birocrația; |
| --- | --- |

23.

reiterează necesitatea unei mai bune coordonări între Fondul de coeziune, Fondul european de dezvoltare regională și mecanismul „Conectarea Europei” și asigurarea sinergiilor între diversele programe și instrumente de finanțare europene, dar și naționale, pentru a se reduce birocrația;

Investițiile în infrastructura de bază

| 24. | reamintește faptul că Fondul de coeziune este un instrument indispensabil pentru realizarea investițiilor în infrastructura de bază care și-a dovedit pe deplin utilitatea și eficiența, ajutând țările cu un nivel de dezvoltare scăzut să poată finanța proiecte de interes european comun; |
| --- | --- |

24.

reamintește faptul că Fondul de coeziune este un instrument indispensabil pentru realizarea investițiilor în infrastructura de bază care și-a dovedit pe deplin utilitatea și eficiența, ajutând țările cu un nivel de dezvoltare scăzut să poată finanța proiecte de interes european comun;

| 25. | susține propunerile CE privind scopul și ariile de intervenție, dar consideră că Fondul de coeziune ar putea finanța și proiecte integrate în domeniul eficienței energetice a clădirilor; |
| --- | --- |

25.

susține propunerile CE privind scopul și ariile de intervenție, dar consideră că Fondul de coeziune ar putea finanța și proiecte integrate în domeniul eficienței energetice a clădirilor;

| 26. | își exprimă satisfacția vis-a-vis de includerea dimensiunii urbane a priorităților de investiții din fondul de coeziune, astfel fiind recunoscută contribuția importantă a orașelor la coeziunea economică, socială și teritorială în UE; |
| --- | --- |

26.

își exprimă satisfacția vis-a-vis de includerea dimensiunii urbane a priorităților de investiții din fondul de coeziune, astfel fiind recunoscută contribuția importantă a orașelor la coeziunea economică, socială și teritorială în UE;

| 27. | insistă asupra nevoii de a acorda o atenție sporită liniilor trasate prin recomandările TEN-T, respectării aquis-ului comunitar și a legislațiilor naționale. În acest sens, verificările ex-ante ar putea anticipa unele din problemele care cauzează adesea întârzieri considerabile în derularea proiectelor de infrastructură, cum ar fi evidențele de cadastru, procedurile de expropriere, acordarea autorizațiilor, procedurile de achiziții publice, regimul contestațiilor etc.; |
| --- | --- |

27.

insistă asupra nevoii de a acorda o atenție sporită liniilor trasate prin recomandările TEN-T, respectării aquis-ului comunitar și a legislațiilor naționale. În acest sens, verificările ex-ante ar putea anticipa unele din problemele care cauzează adesea întârzieri considerabile în derularea proiectelor de infrastructură, cum ar fi evidențele de cadastru, procedurile de expropriere, acordarea autorizațiilor, procedurile de achiziții publice, regimul contestațiilor etc.;

| 28. | consideră că prioritățile de investiții din Fondul de coeziune stabilite de autoritățile naționale, regionale și locale trebuie să răspundă orientărilor Strategiei Europa 2020 și priorităților tematice din cadrul strategic comun, dar, în egală măsură, și recomandărilor Agendei Teritoriale Europa 2020, agreată de miniștrii responsabili cu planificarea și dezvoltarea teritorială în 2011 (2); |
| --- | --- |

28.

consideră că prioritățile de investiții din Fondul de coeziune stabilite de autoritățile naționale, regionale și locale trebuie să răspundă orientărilor Strategiei Europa 2020 și priorităților tematice din cadrul strategic comun, dar, în egală măsură, și recomandărilor Agendei Teritoriale Europa 2020, agreată de miniștrii responsabili cu planificarea și dezvoltarea teritorială în 2011 (2);

Rețelele de transport

| 29. | reiterează faptul că la nivelul UE există decalaje semnificative în ceea ce privește calitatea și accesibilitatea rețelelor de transport între Vest și Est, cerințele pentru dezvoltarea infrastructurii de transport fiind considerabil mai mari în regiunile rămase în urmă din punct de vedere al dezvoltării; |
| --- | --- |

29.

reiterează faptul că la nivelul UE există decalaje semnificative în ceea ce privește calitatea și accesibilitatea rețelelor de transport între Vest și Est, cerințele pentru dezvoltarea infrastructurii de transport fiind considerabil mai mari în regiunile rămase în urmă din punct de vedere al dezvoltării;

| 30. | consideră că Fondul de coeziune este un instrument eficient pentru realizarea investițiilor în optimizarea rețelelor de transport transeuropene TEN-T, naționale și intra-regionale, de o importanță strategică pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială a Uniunii. Din acest motiv, valoarea adăugată europeană a fondului de coeziune nu poate fi pusă la îndoială; |
| --- | --- |

30.

consideră că Fondul de coeziune este un instrument eficient pentru realizarea investițiilor în optimizarea rețelelor de transport transeuropene TEN-T, naționale și intra-regionale, de o importanță strategică pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială a Uniunii. Din acest motiv, valoarea adăugată europeană a fondului de coeziune nu poate fi pusă la îndoială;

| 31. | susține necesitatea de a investi inteligent în dezvoltarea infrastructurii la nivel european: extinderea rețelelor de transport și mentenanța acestora, soluții și tehnologii inovative pentru o mai bună gestionare a traficului, sisteme computerizate, soluții eficiente de transport intermodal etc. Competitivitatea sistemului de transport european va depinde atât de abilitatea UE de a dezvolta rețelele de transport europene, cât și de abilitatea de a gestiona fiecare verigă din lanțul logistic, în felul acesta fiind diminuate întârzierile cauzate de trafic și îmbunătățită calitatea serviciilor de transport; |
| --- | --- |

31.

susține necesitatea de a investi inteligent în dezvoltarea infrastructurii la nivel european: extinderea rețelelor de transport și mentenanța acestora, soluții și tehnologii inovative pentru o mai bună gestionare a traficului, sisteme computerizate, soluții eficiente de transport intermodal etc. Competitivitatea sistemului de transport european va depinde atât de abilitatea UE de a dezvolta rețelele de transport europene, cât și de abilitatea de a gestiona fiecare verigă din lanțul logistic, în felul acesta fiind diminuate întârzierile cauzate de trafic și îmbunătățită calitatea serviciilor de transport;

| 32. | insistă asupra faptului că autoritățile regionale și locale sunt deopotrivă responsabile cu realizarea investițiilor cuprinzătoare în domeniul infrastructurii de transport și, respectiv, a conexiunilor secundare și terțiare la rețeaua transeuropeană. Ele trebuie asociate îndeaproape deciziilor privind alegerea proiectelor prioritare de interes comun, pentru a se asigura coerența investițiilor publice și private la toate nivelurile, respectiv european, național, regional și local, așa cum prevede Decizia nr. 661/2010/UE privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport; |
| --- | --- |

32.

insistă asupra faptului că autoritățile regionale și locale sunt deopotrivă responsabile cu realizarea investițiilor cuprinzătoare în domeniul infrastructurii de transport și, respectiv, a conexiunilor secundare și terțiare la rețeaua transeuropeană. Ele trebuie asociate îndeaproape deciziilor privind alegerea proiectelor prioritare de interes comun, pentru a se asigura coerența investițiilor publice și private la toate nivelurile, respectiv european, național, regional și local, așa cum prevede Decizia nr. 661/2010/UE privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport;

| 33. | apreciază faptul că prioritățile de investiții din Fondul de coeziune vor include proiectele majore pentru creșterea mobilității în zonele urbane, promovarea soluțiilor de transport ecologic și alte investiții în dezvoltarea sistemelor de transport inteligente și durabile la nivel regional și local; |
| --- | --- |

33.

apreciază faptul că prioritățile de investiții din Fondul de coeziune vor include proiectele majore pentru creșterea mobilității în zonele urbane, promovarea soluțiilor de transport ecologic și alte investiții în dezvoltarea sistemelor de transport inteligente și durabile la nivel regional și local;

| 34. | susține includerea unor indicatori pentru creșterea eficienței utilizării resurselor, în domeniul transporturilor, în felul acesta Fondul de coeziune reprezentând un vector pentru realizarea țintelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

34.

susține includerea unor indicatori pentru creșterea eficienței utilizării resurselor, în domeniul transporturilor, în felul acesta Fondul de coeziune reprezentând un vector pentru realizarea țintelor Strategiei Europa 2020;

| 35. | consideră că noile orientări privind dezvoltarea rețelei transeuropene de transport vor oferi un cadru strategic de dezvoltare a infrastructurii care va spori considerabil accesibilitatea în UE, investițiile fiind mai bine prioritizate; ele vor fi repartizate pe cele două niveluri: rețeaua globală (comprehensive network) și rețeaua centrală (core network), dar și eficientizate prin noile măsuri de implementare, fiind accentuată nevoia conectării legăturilor transfrontaliere lipsă dintre diferitele moduri de transport și între principalele noduri urbane; |
| --- | --- |

35.

consideră că noile orientări privind dezvoltarea rețelei transeuropene de transport vor oferi un cadru strategic de dezvoltare a infrastructurii care va spori considerabil accesibilitatea în UE, investițiile fiind mai bine prioritizate; ele vor fi repartizate pe cele două niveluri: rețeaua globală (comprehensive network) și rețeaua centrală (core network), dar și eficientizate prin noile măsuri de implementare, fiind accentuată nevoia conectării legăturilor transfrontaliere lipsă dintre diferitele moduri de transport și între principalele noduri urbane;

| 36. | atrage atenția asupra problemelor legate de coordonarea investițiilor din diferite surse de finanțare și planificarea sistemelor de transport inteligente. Ele vor trebui să contribuie la creșterea securității, siguranței, performanței de mediu și la o mai bună gestionare a traficului prin servicii integrate de rezervări, de emitere a biletelor, informare multimodală etc.; |
| --- | --- |

36.

atrage atenția asupra problemelor legate de coordonarea investițiilor din diferite surse de finanțare și planificarea sistemelor de transport inteligente. Ele vor trebui să contribuie la creșterea securității, siguranței, performanței de mediu și la o mai bună gestionare a traficului prin servicii integrate de rezervări, de emitere a biletelor, informare multimodală etc.;

Infrastructura de mediu și rețelele de energie

| 37. | susține ferm necesitatea investițiilor în infrastructură pentru desăvârșirea rețelei energetice europene integrate, costul nerealizării investițiilor fiind unul mult prea mare pe termen lung, lipsa acestora având consecințe negative asupra competitivității UE; |
| --- | --- |

37.

susține ferm necesitatea investițiilor în infrastructură pentru desăvârșirea rețelei energetice europene integrate, costul nerealizării investițiilor fiind unul mult prea mare pe termen lung, lipsa acestora având consecințe negative asupra competitivității UE;

| 38. | consideră că Fondul de coeziune este un instrument eficient prin care pot fi realizate obiectivele Uniunii în materie de politică energetică (3): competitivitate, durabilitate și securitatea aprovizionării și se poate răspunde provocărilor de dezvoltare economică ale UE, Strategiei Europa 2020 și, respectiv, inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor”, realizarea lor presupunând o schimbare a modului cum sunt planificate, construite și operate rețelele energetice; |
| --- | --- |

38.

consideră că Fondul de coeziune este un instrument eficient prin care pot fi realizate obiectivele Uniunii în materie de politică energetică (3): competitivitate, durabilitate și securitatea aprovizionării și se poate răspunde provocărilor de dezvoltare economică ale UE, Strategiei Europa 2020 și, respectiv, inițiativei emblematice „O Europă eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor”, realizarea lor presupunând o schimbare a modului cum sunt planificate, construite și operate rețelele energetice;

| 39. | reiterează faptul că investițiile în infrastructura energetică trebuie să genereze acces necondiționat cetățenilor și întreprinderilor din toate regiunile UE la energie, la prețuri accesibile, prin înlăturarea monopolurilor și a tuturor obstacolelor din calea concurenței, fiecare regiune urmând să aibă posibilitatea de a alege dintre doi sau mai mulți furnizori; |
| --- | --- |

39.

reiterează faptul că investițiile în infrastructura energetică trebuie să genereze acces necondiționat cetățenilor și întreprinderilor din toate regiunile UE la energie, la prețuri accesibile, prin înlăturarea monopolurilor și a tuturor obstacolelor din calea concurenței, fiecare regiune urmând să aibă posibilitatea de a alege dintre doi sau mai mulți furnizori;

| 40. | consideră că metodologia folosită pentru cartografierea și selecția infrastructurilor și, respectiv, a proiectelor de interes european trebuie să fie transparentă și să țină cont de situația din regiunile cele mai defavorizate sau expuse riscurilor privind securitatea aprovizionării cu energie; |
| --- | --- |

40.

consideră că metodologia folosită pentru cartografierea și selecția infrastructurilor și, respectiv, a proiectelor de interes european trebuie să fie transparentă și să țină cont de situația din regiunile cele mai defavorizate sau expuse riscurilor privind securitatea aprovizionării cu energie;

| 41. | apreciază faptul că prin Fondul de coeziune vor fi susținute în continuare proiecte în domeniul energiei care se dovedesc benefice mediului înconjurător, precum sunt investițiile în eficiența energetică și energiile regenerabile. CoR reamintește faptul că aceste investiții nu pot fi realizate fără implicarea autorităților regionale și locale, ci doar în parteneriat cu acestea, autoritățile publice regionale și locale având capacitatea de a valorifica potențialul local existent; |
| --- | --- |

41.

apreciază faptul că prin Fondul de coeziune vor fi susținute în continuare proiecte în domeniul energiei care se dovedesc benefice mediului înconjurător, precum sunt investițiile în eficiența energetică și energiile regenerabile. CoR reamintește faptul că aceste investiții nu pot fi realizate fără implicarea autorităților regionale și locale, ci doar în parteneriat cu acestea, autoritățile publice regionale și locale având capacitatea de a valorifica potențialul local existent;

| 42. | subliniază faptul că investițiile în adaptarea la schimbările climatice, prevenirea riscurilor naturale, în infrastructura de apă-canalizare și deșeuri, conservarea biodiversității, protecția solului, a eco-sistemelor și în creșterea calității mediului înconjurător sunt realizate în mare parte de către regiunile, orașele și municipalitățile UE sau în parteneriat cu acestea; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că investițiile în adaptarea la schimbările climatice, prevenirea riscurilor naturale, în infrastructura de apă-canalizare și deșeuri, conservarea biodiversității, protecția solului, a eco-sistemelor și în creșterea calității mediului înconjurător sunt realizate în mare parte de către regiunile, orașele și municipalitățile UE sau în parteneriat cu acestea;

| 43. | apreciază că investițiile în modernizarea rețelelor de termoficare și răcire din aglomerațiile urbane și reducerea pierderilor de conversie pot fi finanțate din Fondul de coeziune al UE, acestea având o valoare adăugată foarte mare; |
| --- | --- |

43.

apreciază că investițiile în modernizarea rețelelor de termoficare și răcire din aglomerațiile urbane și reducerea pierderilor de conversie pot fi finanțate din Fondul de coeziune al UE, acestea având o valoare adăugată foarte mare;

Mecanismul „Conectarea Europei” – MCE

| 44. | atrage atenția asupra faptului că autoritățile regionale și locale rămân vigilente și se vor opune oricăror inițiative care ar putea duce la erodarea bugetului alocat politicii de coeziune: 20 % din bugetul MCE provine din alocările fondului de coeziune, însumând 10 miliarde de euro care vor fi utilizați pentru finanțarea proiectelor de transport transnaționale, acordându-se prioritate infrastructurii de căi ferate; |
| --- | --- |

44.

atrage atenția asupra faptului că autoritățile regionale și locale rămân vigilente și se vor opune oricăror inițiative care ar putea duce la erodarea bugetului alocat politicii de coeziune: 20 % din bugetul MCE provine din alocările fondului de coeziune, însumând 10 miliarde de euro care vor fi utilizați pentru finanțarea proiectelor de transport transnaționale, acordându-se prioritate infrastructurii de căi ferate;

| 45. | se arată interesat de noul mecanism „Conectarea Europei”, prin care Comisia urmărește remedierea disfuncționalităților pieței – completarea legăturilor lipsă, înlăturarea blocajelor și asigurarea conexiunilor transfrontaliere adecvate, un astfel de instrument putând avea o valoare adăugată europeană considerabilă; |
| --- | --- |

45.

se arată interesat de noul mecanism „Conectarea Europei”, prin care Comisia urmărește remedierea disfuncționalităților pieței – completarea legăturilor lipsă, înlăturarea blocajelor și asigurarea conexiunilor transfrontaliere adecvate, un astfel de instrument putând avea o valoare adăugată europeană considerabilă;

| 46. | este îngrijorat de faptul că nu există o formulă clară pentru determinarea anvelopelor naționale din MCE și recomandă ca alocațiile să fie proporționale cu valoarea estimativă a proiectelor care urmează a fi finanțate în statele membre; |
| --- | --- |

46.

este îngrijorat de faptul că nu există o formulă clară pentru determinarea anvelopelor naționale din MCE și recomandă ca alocațiile să fie proporționale cu valoarea estimativă a proiectelor care urmează a fi finanțate în statele membre;

| 47. | reiterează faptul că, printre problemele cu care se confruntă promotorii proiectelor cu caracter transfrontalier, se numără și capacitatea scăzută de a pregăti proiecte mature, acestea fiind deosebit de complexe. Din acest motiv, adesea fondurile prevăzute inițial pentru proiecte transfrontaliere au fost canalizate către altele, aflate într-un stadiu mai avansat de pregătire; |
| --- | --- |

47.

reiterează faptul că, printre problemele cu care se confruntă promotorii proiectelor cu caracter transfrontalier, se numără și capacitatea scăzută de a pregăti proiecte mature, acestea fiind deosebit de complexe. Din acest motiv, adesea fondurile prevăzute inițial pentru proiecte transfrontaliere au fost canalizate către altele, aflate într-un stadiu mai avansat de pregătire;

| 48. | este preocupat de faptul că mecanismul de gestionare centralizat al MCE nu va putea rezolva problema întăririi capacității de pregătire a proiectelor transfrontaliere mature, iar acest lucru va crește riscul ca bugetul MCE să nu poată fi cheltuit pentru finanțarea proiectelor pre-identificate de CE; |
| --- | --- |

48.

este preocupat de faptul că mecanismul de gestionare centralizat al MCE nu va putea rezolva problema întăririi capacității de pregătire a proiectelor transfrontaliere mature, iar acest lucru va crește riscul ca bugetul MCE să nu poată fi cheltuit pentru finanțarea proiectelor pre-identificate de CE;

| 49. | are rezerve în ceea ce privește modul cum vor fi implicate autoritățile regionale și locale, lipsa flexibilității și birocrația pe care MCE ar putea-o genera, dar și vis-a-vis de corelarea cu celelalte instrumente de finanțare ale CE; |
| --- | --- |

49.

are rezerve în ceea ce privește modul cum vor fi implicate autoritățile regionale și locale, lipsa flexibilității și birocrația pe care MCE ar putea-o genera, dar și vis-a-vis de corelarea cu celelalte instrumente de finanțare ale CE;

| 50. | insistă pentru realizarea unei demarcări clare a portofoliilor de proiecte finanțate prin MCE de cele finanțate prin Fondul de coeziune sau FEDER în cadrul Contractelor de parteneriat. În acest fel, odată cu evaluarea ex-ante a capacității instituționale se va putea stabili necesarul de asistență obligatorie din partea JASPERS sau din programele de asistență tehnică, pentru pregătirea proiectelor, sumele necesare urmând a fi incluse ca și cheltuieli eligibile spre finanțare din bugetul MCE. |
| --- | --- |

50.

insistă pentru realizarea unei demarcări clare a portofoliilor de proiecte finanțate prin MCE de cele finanțate prin Fondul de coeziune sau FEDER în cadrul Contractelor de parteneriat. În acest fel, odată cu evaluarea ex-ante a capacității instituționale se va putea stabili necesarul de asistență obligatorie din partea JASPERS sau din programele de asistență tehnică, pentru pregătirea proiectelor, sumele necesare urmând a fi incluse ca și cheltuieli eligibile spre finanțare din bugetul MCE.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 2
  Domeniul de aplicare al contribuțiilor din Fondul de coeziune
  1.   Fondul de coeziune, asigurând în același timp un echilibru corespunzător și în conformitate cu necesitățile de investiție și de infrastructură specifice fiecărui stat membru, asigură contribuții pentru:






  (a) | investițiile în domeniul mediului, inclusiv în domenii legate de dezvoltarea și energia durabilă care prezintă beneficii de mediu; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 2

Domeniul de aplicare al contribuțiilor din Fondul de coeziune

1.   Fondul de coeziune, asigurând în același timp un echilibru corespunzător și în conformitate cu necesitățile de investiție și de infrastructură specifice fiecărui stat membru, asigură contribuții pentru:

(a)

investițiile în domeniul mediului, inclusiv în domenii legate de dezvoltarea și energia durabilă care prezintă beneficii de mediu;

| (b) | rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor de transport, în conformitate cu orientările adoptate prin Decizia nr. 661/2010/UE; |
| --- | --- |

(b)

rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor de transport, în conformitate cu orientările adoptate prin Decizia nr. 661/2010/UE;

| (c) | asistență tehnică. |
| --- | --- |

(c)

asistență tehnică.

2.   Fondul de coeziune nu asigură contribuții pentru:

| (d) | dezafectarea centralelor nucleare; |
| --- | --- |

(d)

dezafectarea centralelor nucleare;

| (e) | reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră de la instalațiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(e)

reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră de la instalațiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE;

| (f) | locuințe. |
| --- | --- |

(f)

locuințe.

Articolul 2

Domeniul de aplicare al contribuțiilor din Fondul de coeziune

1.   Fondul de coeziune, asigurând în același timp un echilibru corespunzător și în conformitate cu necesitățile de investiție și de infrastructură specifice fiecărui stat membru, asigură contribuții pentru:

| (a) | investițiile în domeniul mediului, inclusiv în domenii legate de dezvoltarea și energia durabilă care prezintă beneficii de mediu; |
| --- | --- |

(a)

investițiile în domeniul mediului, inclusiv în domenii legate de dezvoltarea și energia durabilă care prezintă beneficii de mediu;

| (b) | rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor de transport, în conformitate cu orientările adoptate prin Decizia nr. 661/2010/UE; |
| --- | --- |

(b)

rețele transeuropene în sectorul infrastructurilor de transport, în conformitate cu orientările adoptate prin Decizia nr. 661/2010/UE;

| (c) | asistență tehnică. |
| --- | --- |

(c)

asistență tehnică.

2.   Fondul de coeziune nu asigură contribuții pentru:

| (d) | dezafectarea centralelor nucleare; |
| --- | --- |

(d)

dezafectarea centralelor nucleare;

| (e) | reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră de la instalațiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(e)

reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră de la instalațiile care intră sub incidența Directivei 2003/87/CE;

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Amendamentul răspunde recomandărilor făcute la punctul 25 din aviz.

Amendamentul 2

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 3
  Prioritățile de investiții
  În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC], Fondul de coeziune asigură contribuții pentru următoarele priorități de investiții în cadrul obiectivelor tematice stabilite în articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. [...]/2012 [RDC]:






  (a) | tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon în toate sectoarele prin:






  (i) | promovarea producerii și distribuției de energie din surse regenerabile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 3

Prioritățile de investiții

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC], Fondul de coeziune asigură contribuții pentru următoarele priorități de investiții în cadrul obiectivelor tematice stabilite în articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. [...]/2012 [RDC]:

(a)

tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon în toate sectoarele prin:

(i)

promovarea producerii și distribuției de energie din surse regenerabile;

| (ii) | promovarea eficienței energetice și a utilizării energiilor regenerabile în întreprinderi mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(ii)

promovarea eficienței energetice și a utilizării energiilor regenerabile în întreprinderi mici și mijlocii;

| (iii) | sprijinirea eficienței energetice și utilizarea energiei din surse regenerabile în infrastructurile publice; |
| --- | --- |

(iii)

sprijinirea eficienței energetice și utilizarea energiei din surse regenerabile în infrastructurile publice;

| (iv) | dezvoltarea sistemelor de distribuție inteligente la nivel de joasă tensiune; |
| --- | --- |

(iv)

dezvoltarea sistemelor de distribuție inteligente la nivel de joasă tensiune;

| (v) | promovarea de strategii cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru zonele urbane; |
| --- | --- |

(v)

promovarea de strategii cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru zonele urbane;

| (b) | promovarea adaptării la schimbările climatice, prevenirea și managementul riscurilor prin:






  (i) | sprijinirea investițiilor specifice pentru adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- | --- |

(b)

promovarea adaptării la schimbările climatice, prevenirea și managementul riscurilor prin:

(i)

sprijinirea investițiilor specifice pentru adaptarea la schimbările climatice;

| (ii) | promovarea investițiilor pentru a face față unor riscuri specifice, asigurarea rezistenței în fața dezastrelor și dezvoltarea sistemelor de management al dezastrelor; |
| --- | --- |

(ii)

promovarea investițiilor pentru a face față unor riscuri specifice, asigurarea rezistenței în fața dezastrelor și dezvoltarea sistemelor de management al dezastrelor;

| (c) | protecția mediului și promovarea eficienței resurselor prin:






  (i) | satisfacerea necesităților importante de investiții în sectorul deșeurilor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului de mediu al Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(c)

protecția mediului și promovarea eficienței resurselor prin:

(i)

satisfacerea necesităților importante de investiții în sectorul deșeurilor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului de mediu al Uniunii;

| (ii) | satisfacerea necesităților importante de investiții în sectorul apelor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului de mediu al Uniunii; |
| --- | --- |

(ii)

satisfacerea necesităților importante de investiții în sectorul apelor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului de mediu al Uniunii;

| (iii) | protejarea și refacerea biodiversității, inclusiv prin infrastructuri ecologice; |
| --- | --- |

(iii)

protejarea și refacerea biodiversității, inclusiv prin infrastructuri ecologice;

| (iv) | îmbunătățirea mediului urban, inclusiv regenerarea terenurilor industriale dezafectate și reducerea poluării aerului; |
| --- | --- |

(iv)

îmbunătățirea mediului urban, inclusiv regenerarea terenurilor industriale dezafectate și reducerea poluării aerului;

| (d) | promovarea transportului sustenabil și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore, prin:






  (i) | sprijinirea unui spațiu unic european de transport multimodal prin investiții în rețeaua transeuropeană de transport; |
| --- | --- | --- |

(d)

promovarea transportului sustenabil și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore, prin:

(i)

sprijinirea unui spațiu unic european de transport multimodal prin investiții în rețeaua transeuropeană de transport;

| (ii) | dezvoltarea de sisteme de transport cu emisii reduse de carbon care să respecte mediul, inclusiv promovarea mobilității urbane sustenabile; |
| --- | --- |

(ii)

dezvoltarea de sisteme de transport cu emisii reduse de carbon care să respecte mediul, inclusiv promovarea mobilității urbane sustenabile;

| (iii) | dezvoltarea de sisteme feroviare complete, de înaltă calitate și interoperabile; |
| --- | --- |

(iii)

dezvoltarea de sisteme feroviare complete, de înaltă calitate și interoperabile;

| (e) | consolidarea capacității instituționale și eficientizarea administrației publice prin întărirea capacității instituționale și a eficienței administrațiilor și serviciilor publice legate de implementarea Fondului de coeziune. |
| --- | --- |

(e)

consolidarea capacității instituționale și eficientizarea administrației publice prin întărirea capacității instituționale și a eficienței administrațiilor și serviciilor publice legate de implementarea Fondului de coeziune.

Articolul 3

Prioritățile de investiții

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. [...]/2012 [RDC], Fondul de coeziune asigură contribuții pentru următoarele priorități de investiții în cadrul obiectivelor tematice stabilite în articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. [...]/2012 [RDC]:

| (a) | tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon în toate sectoarele prin:






  (i) | promovarea producerii și distribuției de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- | --- |

(a)

tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon în toate sectoarele prin:

(i)

promovarea producerii și distribuției de energie din surse regenerabile;

| (ii) | promovarea eficienței energetice și a utilizării energiilor regenerabile în întreprinderi mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(ii)

promovarea eficienței energetice și a utilizării energiilor regenerabile în întreprinderi mici și mijlocii;

| (iii) | sprijinirea eficienței energetice și utilizarea energiei din surse regenerabile în infrastructurile publice ; |
| --- | --- |

(iii)

sprijinirea eficienței energetice și utilizarea energiei din surse regenerabile în infrastructurile publice ;

| (iv) | dezvoltarea sistemelor de distribuție inteligente la nivel de joasă tensiune; |
| --- | --- |

(iv)

dezvoltarea sistemelor de distribuție inteligente la nivel de joasă tensiune;

| (v) | promovarea de strategii cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru zonele urbane; |
| --- | --- |

(v)

promovarea de strategii cu emisii scăzute de dioxid de carbon pentru zonele urbane;

| (b) | promovarea adaptării la schimbările climatice, prevenirea și managementul riscurilor prin:






  (i) | sprijinirea investițiilor specifice pentru adaptarea la schimbările climatice; |
| --- | --- | --- |

(b)

promovarea adaptării la schimbările climatice, prevenirea și managementul riscurilor prin:

(i)

sprijinirea investițiilor specifice pentru adaptarea la schimbările climatice;

| (ii) | promovarea investițiilor pentru a face față unor riscuri specifice, asigurarea rezistenței în fața dezastrelor și dezvoltarea sistemelor de management al dezastrelor; |
| --- | --- |

(ii)

promovarea investițiilor pentru a face față unor riscuri specifice, asigurarea rezistenței în fața dezastrelor și dezvoltarea sistemelor de management al dezastrelor;

| (c) | protecția mediului și promovarea eficienței resurselor prin:






  (i) | satisfacerea necesităților importante de investiții în sectorul deșeurilor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului de mediu al Uniunii; |
| --- | --- | --- |

(c)

protecția mediului și promovarea eficienței resurselor prin:

(i)

satisfacerea necesităților importante de investiții în sectorul deșeurilor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului de mediu al Uniunii;

| (ii) | satisfacerea necesităților importante de investiții în sectorul apelor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului de mediu al Uniunii; |
| --- | --- |

(ii)

satisfacerea necesităților importante de investiții în sectorul apelor, pentru a îndeplini cerințele acquis-ului de mediu al Uniunii;

| (iii) | protejarea și refacerea biodiversității, inclusiv prin infrastructuri ecologice; |
| --- | --- |

(iii)

protejarea și refacerea biodiversității, inclusiv prin infrastructuri ecologice;

| (iv) | îmbunătățirea mediului urban, inclusiv regenerarea terenurilor industriale dezafectate și reducerea poluării aerului; |
| --- | --- |

(iv)

îmbunătățirea mediului urban, inclusiv regenerarea terenurilor industriale dezafectate și reducerea poluării aerului;

| (d) | promovarea transportului sustenabil și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore, prin:






  (i) | sprijinirea unui spațiu unic european de transport multimodal prin investiții în rețeaua transeuropeană de transport; |
| --- | --- | --- |

(d)

promovarea transportului sustenabil și eliminarea blocajelor din cadrul infrastructurilor rețelelor majore, prin:

(i)

sprijinirea unui spațiu unic european de transport multimodal prin investiții în rețeaua transeuropeană de transport;

| (ii) | dezvoltarea de sisteme de transport cu emisii reduse de carbon care să respecte mediul, inclusiv promovarea mobilității urbane sustenabile; |
| --- | --- |

(ii)

dezvoltarea de sisteme de transport cu emisii reduse de carbon care să respecte mediul, inclusiv promovarea mobilității urbane sustenabile;

| (iii) | dezvoltarea de sisteme feroviare complete, de înaltă calitate și interoperabile; |
| --- | --- |

(iii)

dezvoltarea de sisteme feroviare complete, de înaltă calitate și interoperabile;

| (e) | consolidarea capacității instituționale și eficientizarea administrației publice prin întărirea capacității instituționale și a eficienței administrațiilor și serviciilor publice legate de implementarea Fondului de coeziune. |
| --- | --- |

(e)

consolidarea capacității instituționale și eficientizarea administrației publice prin întărirea capacității instituționale și a eficienței administrațiilor și serviciilor publice legate de implementarea Fondului de coeziune.

Expunere de motive

Amendamentul răspunde recomandărilor făcute la punctul 25 din aviz.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Avizul Comitetului Regiunilor privind noul cadru financiar multianual post-2013, raportor dna Flo CLUCAS (UK-ALDE), membră a Consiliului local Liverpool.

1

(2)  http://www.eu-territorial-agenda.eu/.

2

(3)  COM(2010) 677 final.

3

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/150 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/150

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Revizuirea cadrului legislativ al TEN-T

2012/C 225/11

COMITETUL REGIUNILOR

| — | amintește că politica europeană în domeniul transporturilor trebuie să promoveze accesul la piața internă și dezvoltarea durabilă a tuturor regiunilor din UE, precum și coeziunea economică, socială și teritorială a continentului european; |
| --- | --- |

—

amintește că politica europeană în domeniul transporturilor trebuie să promoveze accesul la piața internă și dezvoltarea durabilă a tuturor regiunilor din UE, precum și coeziunea economică, socială și teritorială a continentului european;

| — | este de acord cu abordarea propusă de Comisia Europeană în materie de reglementare, constând într-o dublă rețea de transport, organizată în jurul a 10 coridoare și 30 de proiecte prioritare; |
| --- | --- |

—

este de acord cu abordarea propusă de Comisia Europeană în materie de reglementare, constând într-o dublă rețea de transport, organizată în jurul a 10 coridoare și 30 de proiecte prioritare;

| — | este de acord cu faptul că se acordă prioritate interoperabilității și intermodalității, precum și verigilor lipsă și blocajelor; |
| --- | --- |

—

este de acord cu faptul că se acordă prioritate interoperabilității și intermodalității, precum și verigilor lipsă și blocajelor;

| — | se declară în favoarea intensificării eforturilor de promovare a transferului modal către transportul feroviar, fluvial și maritim și a unei gestionări inteligente a traficului; |
| --- | --- |

—

se declară în favoarea intensificării eforturilor de promovare a transferului modal către transportul feroviar, fluvial și maritim și a unei gestionări inteligente a traficului;

| — | subliniază că Comisia Europeană trebuie să dețină ample competențe de gestionare și decizie în materie de proiecte TEN-T și solicită o consolidare a atribuțiilor „coordonatorului european”; |
| --- | --- |

—

subliniază că Comisia Europeană trebuie să dețină ample competențe de gestionare și decizie în materie de proiecte TEN-T și solicită o consolidare a atribuțiilor „coordonatorului european”;

| — | insistă asupra competențelor nivelurilor local și regional în materie de decizie, planificare și finanțare; |
| --- | --- |

—

insistă asupra competențelor nivelurilor local și regional în materie de decizie, planificare și finanțare;

| — | solicită prezența obligatorie a autorităților locale și regionale în cadrul platformelor de coridoare și face apel la încheierea unor „contracte de program” de către Uniunea Europeană, fiecare stat membru în parte și regiunile implicate; |
| --- | --- |

—

solicită prezența obligatorie a autorităților locale și regionale în cadrul platformelor de coridoare și face apel la încheierea unor „contracte de program” de către Uniunea Europeană, fiecare stat membru în parte și regiunile implicate;

| — | susține principiul finanțării rețelei centrale prin intermediul mecanismului Conectarea Europei și face apel la crearea unor surse noi de finanțare la nivel european, precum obligațiunile europene; |
| --- | --- |

—

susține principiul finanțării rețelei centrale prin intermediul mecanismului Conectarea Europei și face apel la crearea unor surse noi de finanțare la nivel european, precum obligațiunile europene;

| — | pledează în favoarea unei impozitări a transporturilor care să se aplice la nivel european pe baza principiului internalizării costurilor externe ale celor mai poluante moduri de transport. |
| --- | --- |

—

pledează în favoarea unei impozitări a transporturilor care să se aplice la nivel european pe baza principiului internalizării costurilor externe ale celor mai poluante moduri de transport.

| Raportor | dl Bernard SOULAGE (FR-PSE), vicepreședinte al Consiliului Regional Rhône-Alpes |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport
  COM(2011) 650 final |

Raportor

dl Bernard SOULAGE (FR-PSE), vicepreședinte al Consiliului Regional Rhône-Alpes

Document de referință

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport

COM(2011) 650 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Observații generale

| 1. | întâmpină cu satisfacție dorința Comisiei Europene de a accelera implementarea rețelei transeuropene de transport (TEN-T), ale cărei progrese, după 20 de ani de existență, par în prezent neconvingătoare în raport cu obiectivele ambițioase, majore, pe care le urmărește; |
| --- | --- |

1.

întâmpină cu satisfacție dorința Comisiei Europene de a accelera implementarea rețelei transeuropene de transport (TEN-T), ale cărei progrese, după 20 de ani de existență, par în prezent neconvingătoare în raport cu obiectivele ambițioase, majore, pe care le urmărește;

| 2. | este de acord cu obiectivele politicii europene în domeniul transporturilor și cu locul atribuit TEN-T care, printre altele, trebuie să promoveze:






  — | creșterea competitivității și a performanțelor economice ale orașelor și regiunilor din Uniunea Europeană; |
| --- | --- | --- |

2.

este de acord cu obiectivele politicii europene în domeniul transporturilor și cu locul atribuit TEN-T care, printre altele, trebuie să promoveze:

—

creșterea competitivității și a performanțelor economice ale orașelor și regiunilor din Uniunea Europeană;

| — | posibilitatea ca toate regiunile din UE să aibă acces la piața internă; |
| --- | --- |

—

posibilitatea ca toate regiunile din UE să aibă acces la piața internă;

| — | implementarea celor mai avansate concepte tehnologice și operaționale [(articolul 4 alineatul (1) litera c)]; |
| --- | --- |

—

implementarea celor mai avansate concepte tehnologice și operaționale [(articolul 4 alineatul (1) litera c)];

| — | coeziunea economică, socială și teritorială a continentului european [(articolul 4 alineatul (1) litera d)]; |
| --- | --- |

—

coeziunea economică, socială și teritorială a continentului european [(articolul 4 alineatul (1) litera d)];

| — | dezvoltarea durabilă, în special obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră [(articolul 4 alineatul (1) litera (b)]; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea durabilă, în special obiectivele de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră [(articolul 4 alineatul (1) litera (b)];

| — | dezvoltarea echilibrată a tuturor regiunilor UE, inclusiv a regiunilor ultraperiferice [(articolul 4 alineatul (2) litera j)]; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea echilibrată a tuturor regiunilor UE, inclusiv a regiunilor ultraperiferice [(articolul 4 alineatul (2) litera j)];

| 3. | împărtășește analiza Comisiei Europene, care semnalează că, în pofida progreselor semnificative înregistrate în constituirea unei rețele transeuropene de transport, infrastructurile actuale sunt în continuare prea fragmentate, atât din punct de vedere geografic, cât și între diferitele moduri de transport; această problemă este și mai gravă în teritoriile afectate de existența unor bariere fizice, precum insulele, zonele de munte și cele de periferie; |
| --- | --- |

3.

împărtășește analiza Comisiei Europene, care semnalează că, în pofida progreselor semnificative înregistrate în constituirea unei rețele transeuropene de transport, infrastructurile actuale sunt în continuare prea fragmentate, atât din punct de vedere geografic, cât și între diferitele moduri de transport; această problemă este și mai gravă în teritoriile afectate de existența unor bariere fizice, precum insulele, zonele de munte și cele de periferie;

| 4. | este de părere că politica propusă în domeniul transporturilor ar trebui să includă, în mod mai explicit, obiectivele mai generale stabilite în cadrul Uniunii Europene în contextul Strategiei Europa 2020 și promovarea consolidării coeziunii sociale și teritoriale în întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

4.

este de părere că politica propusă în domeniul transporturilor ar trebui să includă, în mod mai explicit, obiectivele mai generale stabilite în cadrul Uniunii Europene în contextul Strategiei Europa 2020 și promovarea consolidării coeziunii sociale și teritoriale în întreaga Uniune Europeană;

| 5. | este de acord cu abordarea aleasă de Comisia Europeană, voluntară, multimodală și pragmatică totodată, bazată pe o planificare a investițiilor, care ia în considerare o dublă rețea de transport:






  — | o rețea globală (comprehensive network) care trebuie realizată până cel târziu la 31.12.2050; |
| --- | --- | --- |

5.

este de acord cu abordarea aleasă de Comisia Europeană, voluntară, multimodală și pragmatică totodată, bazată pe o planificare a investițiilor, care ia în considerare o dublă rețea de transport:

—

o rețea globală (comprehensive network) care trebuie realizată până cel târziu la 31.12.2050;

| — | o rețea centrală (core network) care cuprinde axele cele mai strategice și prezintă cea mai înaltă valoare adăugată europeană, ce trebuie realizată până cel târziu la 31.12.2030; |
| --- | --- |

—

o rețea centrală (core network) care cuprinde axele cele mai strategice și prezintă cea mai înaltă valoare adăugată europeană, ce trebuie realizată până cel târziu la 31.12.2030;

| 6. | dorește ca autoritățile locale și regionale să poată participa plenar la pregătirea și implementarea proiectelor de acțiuni adoptate în cadrul programării TEN-T; |
| --- | --- |

6.

dorește ca autoritățile locale și regionale să poată participa plenar la pregătirea și implementarea proiectelor de acțiuni adoptate în cadrul programării TEN-T;

| 7. | își pune întrebări cu privire la mijloacele financiare care vor putea fi mobilizate efectiv pentru realizarea investițiilor prevăzute, în contextul constrângerilor bugetare care apasă în prezent asupra finanțelor publice ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale, astfel încât să se consolideze coeziunea și dezvoltarea întregului teritoriu european; |
| --- | --- |

7.

își pune întrebări cu privire la mijloacele financiare care vor putea fi mobilizate efectiv pentru realizarea investițiilor prevăzute, în contextul constrângerilor bugetare care apasă în prezent asupra finanțelor publice ale statelor membre și ale autorităților locale și regionale, astfel încât să se consolideze coeziunea și dezvoltarea întregului teritoriu european;

Cadrul de reglementare

| 8. | salută alegerea Comisiei Europene de a propune un regulament cu aplicare directă. Această opțiune pare a fi:






  — | singura în măsură să asigure coordonarea participării unui număr mare de actori de toate tipurile la funcționarea rețelei TEN-T, precum „statele membre, autoritățile regionale și locale, administratorii de infrastructură, operatorii de transport, precum și alte entități publice și private” (articolul 5); |
| --- | --- | --- |

8.

salută alegerea Comisiei Europene de a propune un regulament cu aplicare directă. Această opțiune pare a fi:

—

singura în măsură să asigure coordonarea participării unui număr mare de actori de toate tipurile la funcționarea rețelei TEN-T, precum „statele membre, autoritățile regionale și locale, administratorii de infrastructură, operatorii de transport, precum și alte entități publice și private” (articolul 5);

| — | cea mai potrivită să asigure respectarea calendarului ambițios prevăzut; |
| --- | --- |

—

cea mai potrivită să asigure respectarea calendarului ambițios prevăzut;

| — | în măsură să asigure angajamentul statelor membre cu privire la calendar și cofinanțare; |
| --- | --- |

—

în măsură să asigure angajamentul statelor membre cu privire la calendar și cofinanțare;

| 9. | aprobă faptul că se acordă prioritate interoperabilității în noul cadru de reglementare, fiind astfel posibilă integrarea sistemului european de transport, prin promovarea punerii în aplicare de proceduri și standarde comune tuturor actorilor europeni. În plus, dorește ca intermodalitatea să ocupe un loc de prim-plan în realizarea oricărei infrastructuri de transport, atât de marfă, cât și călători (articolul 34), pentru a se facilita pe cât posibil continuitatea fluxurilor și materializarea noțiunii de lanț de transport. Sunt posibile numeroase îmbunătățiri, în special pentru călători, în ceea ce privește serviciile integrate de emitere a biletelor, lizibilitatea orarelor și asigurarea coerenței corespondențelor, și pentru transportul de marfă, în ceea ce privește fiabilitatea și calitatea serviciilor; |
| --- | --- |

9.

aprobă faptul că se acordă prioritate interoperabilității în noul cadru de reglementare, fiind astfel posibilă integrarea sistemului european de transport, prin promovarea punerii în aplicare de proceduri și standarde comune tuturor actorilor europeni. În plus, dorește ca intermodalitatea să ocupe un loc de prim-plan în realizarea oricărei infrastructuri de transport, atât de marfă, cât și călători (articolul 34), pentru a se facilita pe cât posibil continuitatea fluxurilor și materializarea noțiunii de lanț de transport. Sunt posibile numeroase îmbunătățiri, în special pentru călători, în ceea ce privește serviciile integrate de emitere a biletelor, lizibilitatea orarelor și asigurarea coerenței corespondențelor, și pentru transportul de marfă, în ceea ce privește fiabilitatea și calitatea serviciilor;

Principiile și arhitectura rețelei TEN-T

Principiile rețelei TEN-T

| 10. | susține Comisia Europeană în alegerea și dorința ei de a realiza rețeaua TEN-T ținând seama de prioritățile actuale: 30 de proiecte prioritare și prioritățile orizontale, care vizează elaborarea unor instrumente de gestionare a traficului în favoarea interoperabilității și solicită totodată Comisiei Europene, cu privire la proiectele declarate prioritare anterior, să țină seama de lucrările deja efectuate pe teren, astfel încât să fie menținută continuitatea intervenției europene; |
| --- | --- |

10.

susține Comisia Europeană în alegerea și dorința ei de a realiza rețeaua TEN-T ținând seama de prioritățile actuale: 30 de proiecte prioritare și prioritățile orizontale, care vizează elaborarea unor instrumente de gestionare a traficului în favoarea interoperabilității și solicită totodată Comisiei Europene, cu privire la proiectele declarate prioritare anterior, să țină seama de lucrările deja efectuate pe teren, astfel încât să fie menținută continuitatea intervenției europene;

| 11. | este mulțumit de faptul că proiectele de infrastructură se bazează pe rețelele existente, urmărind totodată îmbunătățirea și interconectarea acestora (articolul 7). Proiectele prevăzute pot să asigure astfel crearea de noi infrastructuri de transport, dar și întreținerea, reabilitarea și modernizarea infrastructurilor de transport existente, precum și promovarea utilizării cât mai eficiente cu putință a resurselor; |
| --- | --- |

11.

este mulțumit de faptul că proiectele de infrastructură se bazează pe rețelele existente, urmărind totodată îmbunătățirea și interconectarea acestora (articolul 7). Proiectele prevăzute pot să asigure astfel crearea de noi infrastructuri de transport, dar și întreținerea, reabilitarea și modernizarea infrastructurilor de transport existente, precum și promovarea utilizării cât mai eficiente cu putință a resurselor;

| 12. | salută faptul că proiectele prevăzute în cadrul rețelei TEN-T, pe baza principiului interesului comun (articolul 7):






  — | trebuie să facă obiectul unei analize de rentabilitate socio-economică care să dea o valoare actuală netă pozitivă; |
| --- | --- | --- |

12.

salută faptul că proiectele prevăzute în cadrul rețelei TEN-T, pe baza principiului interesului comun (articolul 7):

—

trebuie să facă obiectul unei analize de rentabilitate socio-economică care să dea o valoare actuală netă pozitivă;

| — | trebuie să demonstreze o reală valoare adăugată europeană; |
| --- | --- |

—

trebuie să demonstreze o reală valoare adăugată europeană;

| — | trebuie să fie în conformitate cu principiile fundamentale ale rețelei globale sau centrale; |
| --- | --- |

—

trebuie să fie în conformitate cu principiile fundamentale ale rețelei globale sau centrale;

| 13. | salută acțiunile transversale întreprinse în favoarea gestionării inteligente a traficului prin promovarea sistemelor ERTMS pentru transportul feroviar, SESAR pentru transportul aerian, RIS pentru navigația fluvială, STI pentru transportul rutier și Galileo, sistemul european de poziționare și de radionavigație, pentru promovarea interoperabilității, condiție esențială pentru realizarea unei ample piețe unice a transporturilor europene; |
| --- | --- |

13.

salută acțiunile transversale întreprinse în favoarea gestionării inteligente a traficului prin promovarea sistemelor ERTMS pentru transportul feroviar, SESAR pentru transportul aerian, RIS pentru navigația fluvială, STI pentru transportul rutier și Galileo, sistemul european de poziționare și de radionavigație, pentru promovarea interoperabilității, condiție esențială pentru realizarea unei ample piețe unice a transporturilor europene;

| 14. | susține în continuare ideea de „centură albastră”; are îndoieli cu privire la importanța pe care Comisia o acordă de fapt principiului autostrăzilor mării (articolul 25) din cauza rolului nesemnificativ deținut în cadrul celor zece coridoare și consideră că transportul maritim nu a fost luat în considerare în suficientă măsură în proiectele de orientare ale Comisiei Europene; |
| --- | --- |

14.

susține în continuare ideea de „centură albastră”; are îndoieli cu privire la importanța pe care Comisia o acordă de fapt principiului autostrăzilor mării (articolul 25) din cauza rolului nesemnificativ deținut în cadrul celor zece coridoare și consideră că transportul maritim nu a fost luat în considerare în suficientă măsură în proiectele de orientare ale Comisiei Europene;

| 15. | își pune întrebări în legătură cu existența unei intenții reale din partea Comisiei și a statelor de a schimba situația actuală în ceea ce privește cererea de mobilitate, mai curând decât doar să asiste la creșterea cererii de mobilitate; |
| --- | --- |

15.

își pune întrebări în legătură cu existența unei intenții reale din partea Comisiei și a statelor de a schimba situația actuală în ceea ce privește cererea de mobilitate, mai curând decât doar să asiste la creșterea cererii de mobilitate;

Rețeaua globală

| 16. | susține principiul conform căruia această rețea trebuie să devină sistemul circulator al pieței unice, permițând deplasarea persoanelor și mărfurilor fără opreliști, în întreaga Uniune, obiectivul fiind ca, în 2050, marea majoritatea a întreprinderilor și cetățenilor să se afle la o distanță de rețeaua globală care să poată fi parcursă în nu mai mult de 30 de minute; |
| --- | --- |

16.

susține principiul conform căruia această rețea trebuie să devină sistemul circulator al pieței unice, permițând deplasarea persoanelor și mărfurilor fără opreliști, în întreaga Uniune, obiectivul fiind ca, în 2050, marea majoritatea a întreprinderilor și cetățenilor să se afle la o distanță de rețeaua globală care să poată fi parcursă în nu mai mult de 30 de minute;

| 17. | încurajează eforturile depuse în favoarea transportului feroviar; numeroase argumente economice, financiare și ecologice pledează în favoarea acestei priorități; |
| --- | --- |

17.

încurajează eforturile depuse în favoarea transportului feroviar; numeroase argumente economice, financiare și ecologice pledează în favoarea acestei priorități;

| 18. | își pune întrebări cu privire la eficiența acoperirii întregului teritoriu al Uniunii Europene, cu respectarea principiului coeziunii teritoriale, și la posibilitatea oferită ca, prin realizarea rețelei globale, aceasta să devină un instrument de referință pentru amenajarea teritoriului la scară europeană; |
| --- | --- |

18.

își pune întrebări cu privire la eficiența acoperirii întregului teritoriu al Uniunii Europene, cu respectarea principiului coeziunii teritoriale, și la posibilitatea oferită ca, prin realizarea rețelei globale, aceasta să devină un instrument de referință pentru amenajarea teritoriului la scară europeană;

| 19. | amintește faptul că menținerea rețelei globale este singura posibilitate pentru ca regiunile periferice fără proiecte prioritare să poată beneficia de servicii ale infrastructurii de transport finanțate de Uniunea Europeană, garantând pe această cale accesibilitatea tuturor regiunilor; |
| --- | --- |

19.

amintește faptul că menținerea rețelei globale este singura posibilitate pentru ca regiunile periferice fără proiecte prioritare să poată beneficia de servicii ale infrastructurii de transport finanțate de Uniunea Europeană, garantând pe această cale accesibilitatea tuturor regiunilor;

| 20. | recomandă să se depună eforturi pentru îmbunătățirea legăturilor de transport care au drept destinație regiunile insulare, ultraperiferice sau muntoase și a legăturilor din interiorul acestor regiuni; |
| --- | --- |

20.

recomandă să se depună eforturi pentru îmbunătățirea legăturilor de transport care au drept destinație regiunile insulare, ultraperiferice sau muntoase și a legăturilor din interiorul acestor regiuni;

Rețeaua centrală

| 21. | susține inițiativa Comisiei de a realiza foarte curând (cel târziu până în 2030) o rețea strategică purtătoare de înaltă valoare adăugată europeană, în special în contextul obiectivelor de creștere și de ocupare a forței de muncă înscrise în „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”; |
| --- | --- |

21.

susține inițiativa Comisiei de a realiza foarte curând (cel târziu până în 2030) o rețea strategică purtătoare de înaltă valoare adăugată europeană, în special în contextul obiectivelor de creștere și de ocupare a forței de muncă înscrise în „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”;

| 22. | salută faptul că se acordă importanță noțiunii de „coridoare multimodale”, ca instrument care facilitează implementarea coordonată a rețelei centrale pe baza principiilor integrării modale, interoperabilității, gestionării coordonate și eficiente a resurselor (articolul 48); regretă faptul că autostrăzilor mării li se acordă un rol minor în contextul coridoarelor propuse; |
| --- | --- |

22.

salută faptul că se acordă importanță noțiunii de „coridoare multimodale”, ca instrument care facilitează implementarea coordonată a rețelei centrale pe baza principiilor integrării modale, interoperabilității, gestionării coordonate și eficiente a resurselor (articolul 48); regretă faptul că autostrăzilor mării li se acordă un rol minor în contextul coridoarelor propuse;

| 23. | sprijină alegerea Comisiei privind cele zece coridoare care marchează traseele prioritare ale rețelei centrale, precum și metodologia adoptată pentru definirea rețelei centrale, susținând totodată opțiunea privind concentrarea finanțării asupra proiectelor transfrontaliere care prezintă o înaltă valoare adăugată europeană, cel puțin pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

23.

sprijină alegerea Comisiei privind cele zece coridoare care marchează traseele prioritare ale rețelei centrale, precum și metodologia adoptată pentru definirea rețelei centrale, susținând totodată opțiunea privind concentrarea finanțării asupra proiectelor transfrontaliere care prezintă o înaltă valoare adăugată europeană, cel puțin pentru perioada 2014-2020;

| 24. | este de acord cu principiul de a încredința responsabilitatea pentru fiecare coridor unui „coordonator european” (articolul 51) care acționează în numele și din partea Comisiei, pentru a face să prevaleze interesul european, orientând acțiunile planificate, astfel încât să se respecte termenele și finanțările prevăzute și să se facă bilanțul progreselor înregistrate, precum și al eventualelor dificultăți întâmpinate, și desfășurându-și activitatea pe baza consultărilor cu toate părțile interesate; |
| --- | --- |

24.

este de acord cu principiul de a încredința responsabilitatea pentru fiecare coridor unui „coordonator european” (articolul 51) care acționează în numele și din partea Comisiei, pentru a face să prevaleze interesul european, orientând acțiunile planificate, astfel încât să se respecte termenele și finanțările prevăzute și să se facă bilanțul progreselor înregistrate, precum și al eventualelor dificultăți întâmpinate, și desfășurându-și activitatea pe baza consultărilor cu toate părțile interesate;

| 25. | salută faptul că se acordă importanță „nodurilor rețelei centrale” (articolul 47) din perspectiva intermodalității, dar își propune să precizeze și să formuleze o definiție mai cuprinzătoare a noțiunii de „nod urban”, pentru a include și zonele logistice și portuare aferente [(articolul 3 litera o)]; |
| --- | --- |

25.

salută faptul că se acordă importanță „nodurilor rețelei centrale” (articolul 47) din perspectiva intermodalității, dar își propune să precizeze și să formuleze o definiție mai cuprinzătoare a noțiunii de „nod urban”, pentru a include și zonele logistice și portuare aferente [(articolul 3 litera o)];

| 26. | este însă de părere că rețeaua centrală va trebui nu numai să includă în mai mare măsură porturile care sunt importante pentru exporturile și importurile statelor membre, dar se află în afara nodurilor urbane, ci și să dezvolte infrastructurile care servesc la conectarea cu țările terțe – în special cu țările aderente – prin îmbunătățirea sinergiilor terestre cu autostrăzile mării; |
| --- | --- |

26.

este însă de părere că rețeaua centrală va trebui nu numai să includă în mai mare măsură porturile care sunt importante pentru exporturile și importurile statelor membre, dar se află în afara nodurilor urbane, ci și să dezvolte infrastructurile care servesc la conectarea cu țările terțe – în special cu țările aderente – prin îmbunătățirea sinergiilor terestre cu autostrăzile mării;

Transporturi curate, durabile și inteligente

| 27. | se declară în favoarea intensificării eforturilor de promovare a transferului modal către transportul feroviar, fluvial și maritim; |
| --- | --- |

27.

se declară în favoarea intensificării eforturilor de promovare a transferului modal către transportul feroviar, fluvial și maritim;

| 28. | consideră că autoritățile locale și regionale trebuie să susțină, împreună cu Uniunea Europeană, modurile de transport colective în general și transportul public în particular și să pună în aplicare adevărate planuri de mobilitate urbană în vederea descongestionării centrelor orașelor; |
| --- | --- |

28.

consideră că autoritățile locale și regionale trebuie să susțină, împreună cu Uniunea Europeană, modurile de transport colective în general și transportul public în particular și să pună în aplicare adevărate planuri de mobilitate urbană în vederea descongestionării centrelor orașelor;

| 29. | consideră totodată că gestionarea transportului de călători separat de cea a transportului de marfă, ținând seama de necesitățile diferite ale acestor moduri de transport, va contribui la o funcționare mai eficientă a amândurora; |
| --- | --- |

29.

consideră totodată că gestionarea transportului de călători separat de cea a transportului de marfă, ținând seama de necesitățile diferite ale acestor moduri de transport, va contribui la o funcționare mai eficientă a amândurora;

| 30. | salută acțiunile care vizează gestionarea inteligentă a traficului (ERTMS, SESAR, RIS, SafeSeaNet, STI), primordiale pentru realizarea unui sistem european integrat de transport; |
| --- | --- |

30.

salută acțiunile care vizează gestionarea inteligentă a traficului (ERTMS, SESAR, RIS, SafeSeaNet, STI), primordiale pentru realizarea unui sistem european integrat de transport;

Sistemul de guvernanță

| 31. | subliniază că Comisia Europeană trebuie să dețină ample competențe de gestionare și decizie în materie de proiecte TEN-T, căci numai ea poate garanta, de comun acord cu celelalte instituții și organisme europene, valoarea adăugată europeană și coerența tuturor proiectelor pe întregul continent european, pentru crearea unei rețele cu adevărat europene, care să depășească simpla interconectare a infrastructurilor naționale; |
| --- | --- |

31.

subliniază că Comisia Europeană trebuie să dețină ample competențe de gestionare și decizie în materie de proiecte TEN-T, căci numai ea poate garanta, de comun acord cu celelalte instituții și organisme europene, valoarea adăugată europeană și coerența tuturor proiectelor pe întregul continent european, pentru crearea unei rețele cu adevărat europene, care să depășească simpla interconectare a infrastructurilor naționale;

| 32. | observă că regulamentul respectă principiul subsidiarității și acordă Uniunii posibilitatea de a adopta măsurile corespunzătoare, astfel încât să se realizeze ceea ce nu poate fi realizat în mod satisfăcător la nivel național și subnațional; |
| --- | --- |

32.

observă că regulamentul respectă principiul subsidiarității și acordă Uniunii posibilitatea de a adopta măsurile corespunzătoare, astfel încât să se realizeze ceea ce nu poate fi realizat în mod satisfăcător la nivel național și subnațional;

| 33. | aprobă mecanismul de monitorizare a acțiunilor întreprinse de fiecare stat în contextul rețelei TEN-T, care permite statelor membre să țină la curent Comisia cu privire la stadiul de punere în aplicare a proiectelor de interes comun și a investițiilor prevăzute în acest scop, precum și principiul publicării de către Comisie, din doi în doi ani, a unui raport privind progresele înregistrate, prezentat tuturor organelor competente ale UE; aprobă totodată posibilitatea acordată Comisiei de a adopta acte delegate pentru a ține seama de schimbările posibile datorate pragurilor cantitative (articolul 54); |
| --- | --- |

33.

aprobă mecanismul de monitorizare a acțiunilor întreprinse de fiecare stat în contextul rețelei TEN-T, care permite statelor membre să țină la curent Comisia cu privire la stadiul de punere în aplicare a proiectelor de interes comun și a investițiilor prevăzute în acest scop, precum și principiul publicării de către Comisie, din doi în doi ani, a unui raport privind progresele înregistrate, prezentat tuturor organelor competente ale UE; aprobă totodată posibilitatea acordată Comisiei de a adopta acte delegate pentru a ține seama de schimbările posibile datorate pragurilor cantitative (articolul 54);

| 34. | apreciază pozitiv principiul guvernanței referitor la coridoare (articolul 52) care prevede ca responsabilitatea pentru acestea să revină unui „coordonator european”, modul de desemnare a acestuia [(articolul 51 alineatul (2)], lista atribuțiilor sale [(articolul 51 alineatul (5)], precum și posibilitatea acordată Comisiei de a adopta decizii de implementare a coridoarelor rețelei centrale [(articolul 53 alineatul (3)]; |
| --- | --- |

34.

apreciază pozitiv principiul guvernanței referitor la coridoare (articolul 52) care prevede ca responsabilitatea pentru acestea să revină unui „coordonator european”, modul de desemnare a acestuia [(articolul 51 alineatul (2)], lista atribuțiilor sale [(articolul 51 alineatul (5)], precum și posibilitatea acordată Comisiei de a adopta decizii de implementare a coridoarelor rețelei centrale [(articolul 53 alineatul (3)];

| 35. | solicită totuși, în scopul supravegherii bunului mers al proiectelor din cadrul coridorului, o consolidare a atribuțiilor „coordonatorului european”, care trebuie să poată exercita o funcție de mediere a conflictelor, dar și să sesizeze Comisia și Parlamentul atunci când este de părere că există un blocaj în calea bunei desfășurări a unui proiect [(articolul 51 alineatul (5) litera b)]; |
| --- | --- |

35.

solicită totuși, în scopul supravegherii bunului mers al proiectelor din cadrul coridorului, o consolidare a atribuțiilor „coordonatorului european”, care trebuie să poată exercita o funcție de mediere a conflictelor, dar și să sesizeze Comisia și Parlamentul atunci când este de părere că există un blocaj în calea bunei desfășurări a unui proiect [(articolul 51 alineatul (5) litera b)];

| 36. | întâmpină cu satisfacție crearea platformelor de coridor și misiunea acestora de definire a obiectivelor generale, de pregătire și supervizare a măsurilor de implementare a coridorului (articolul 52), dar își exprimă nedumerirea față de absența autorităților locale și regionale din guvernanța coridoarelor rețelei centrale (articolul 52) și preconizează prezența lor obligatorie în cadrul platformelor de coridor. Această propunere ține seama de atribuțiile multiple acordate platformei de coridor și de atribuțiile și misiunile autorităților locale și regionale, în calitatea lor de actori principali ai politicii în domeniul transporturilor, de cofinanțatori deseori importanți și de depozitari ai unei legitimități democratice în măsură să contribuie la transpunerea în realitate a proiectelor; |
| --- | --- |

36.

întâmpină cu satisfacție crearea platformelor de coridor și misiunea acestora de definire a obiectivelor generale, de pregătire și supervizare a măsurilor de implementare a coridorului (articolul 52), dar își exprimă nedumerirea față de absența autorităților locale și regionale din guvernanța coridoarelor rețelei centrale (articolul 52) și preconizează prezența lor obligatorie în cadrul platformelor de coridor. Această propunere ține seama de atribuțiile multiple acordate platformei de coridor și de atribuțiile și misiunile autorităților locale și regionale, în calitatea lor de actori principali ai politicii în domeniul transporturilor, de cofinanțatori deseori importanți și de depozitari ai unei legitimități democratice în măsură să contribuie la transpunerea în realitate a proiectelor;

| 37. | insistă asupra necesității de a include orașele și regiunile în definiția rețelelor transeuropene de transport și a priorităților acestora, astfel încât să se țină seama de situația specifică a fiecărei regiuni; subliniază de asemenea măsura în care nivelurile local și regional trebuie să contribuie la inițiativele dedicate transporturilor în materie de decizie, planificare și finanțare, pentru a asigura în special coordonarea cu planurile de amenajare locale și regionale; |
| --- | --- |

37.

insistă asupra necesității de a include orașele și regiunile în definiția rețelelor transeuropene de transport și a priorităților acestora, astfel încât să se țină seama de situația specifică a fiecărei regiuni; subliniază de asemenea măsura în care nivelurile local și regional trebuie să contribuie la inițiativele dedicate transporturilor în materie de decizie, planificare și finanțare, pentru a asigura în special coordonarea cu planurile de amenajare locale și regionale;

| 38. | își pune întrebări cu privire la atenția acordată concertării cu regiunile implicate în definirea proiectelor de coridor și recomandă ca printre misiunile platformelor de coridoare să se numere și concertarea cu părțile implicate de la nivel regional, pe baza expertizei autorităților regionale în aceste domenii. Astfel, termenul de șase luni prevăzut pentru stabilirea planurilor de dezvoltare a coridoarelor nu pare să corespundă derulării unui proces real de concertare (articolul 53); |
| --- | --- |

38.

își pune întrebări cu privire la atenția acordată concertării cu regiunile implicate în definirea proiectelor de coridor și recomandă ca printre misiunile platformelor de coridoare să se numere și concertarea cu părțile implicate de la nivel regional, pe baza expertizei autorităților regionale în aceste domenii. Astfel, termenul de șase luni prevăzut pentru stabilirea planurilor de dezvoltare a coridoarelor nu pare să corespundă derulării unui proces real de concertare (articolul 53);

| 39. | face un călduros apel la încheierea unor „contracte de program” de către Uniunea Europeană, fiecare stat membru în parte și regiunile implicate, care să urmeze modelul pactelor teritoriale și să definească angajamentele reciproce în materie de finanțare și de calendar de realizare; aceste contracte de program ar trebui să cuprindă nu doar infrastructurile care fac parte din TEN-T, ci și infrastructurile secundare, pe care statele și regiunile s-ar angaja să le realizeze pentru a asigura buna funcționare a rețelelor principale; |
| --- | --- |

39.

face un călduros apel la încheierea unor „contracte de program” de către Uniunea Europeană, fiecare stat membru în parte și regiunile implicate, care să urmeze modelul pactelor teritoriale și să definească angajamentele reciproce în materie de finanțare și de calendar de realizare; aceste contracte de program ar trebui să cuprindă nu doar infrastructurile care fac parte din TEN-T, ci și infrastructurile secundare, pe care statele și regiunile s-ar angaja să le realizeze pentru a asigura buna funcționare a rețelelor principale;

Instrumentele de finanțare

Principiile finanțării rețelei TEN-T

| 40. | este conștient că rețeaua TEN-T este de o importanță strategică pentru vitalitatea Uniunii și că realizarea ei reclamă un efort financiar considerabil; solicită prin urmare să se recurgă la un împrumut european care, dincolo de propunerea Comisiei Europene de creare a unor obligațiuni de proiecte (project bonds) pentru finanțarea infrastructurilor de transport ale UE, ar permite investiții masive într-un sistem european de transport indispensabil competitivității continentului, realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 (îndeosebi a celor de mediu) și relansării economiei europene în această perioadă de criză; |
| --- | --- |

40.

este conștient că rețeaua TEN-T este de o importanță strategică pentru vitalitatea Uniunii și că realizarea ei reclamă un efort financiar considerabil; solicită prin urmare să se recurgă la un împrumut european care, dincolo de propunerea Comisiei Europene de creare a unor obligațiuni de proiecte (project bonds) pentru finanțarea infrastructurilor de transport ale UE, ar permite investiții masive într-un sistem european de transport indispensabil competitivității continentului, realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 (îndeosebi a celor de mediu) și relansării economiei europene în această perioadă de criză;

| 41. | este preocupat de nivelul de finanțare care va fi adoptat în cele din urmă de Consiliu și de Parlamentul European în viitorul cadru financiar multianual al Uniunii. Dificultățile bugetare actuale nu trebuie să ducă la o renunțare care, în final, ar dăuna ambițiilor Uniunii privind acest proiect, care sunt definitorii pentru viitor; |
| --- | --- |

41.

este preocupat de nivelul de finanțare care va fi adoptat în cele din urmă de Consiliu și de Parlamentul European în viitorul cadru financiar multianual al Uniunii. Dificultățile bugetare actuale nu trebuie să ducă la o renunțare care, în final, ar dăuna ambițiilor Uniunii privind acest proiect, care sunt definitorii pentru viitor;

| 42. | amintește în ce măsură este necesară pentru investițiile respective o voință politică fermă și constantă, la cel mai înalt nivel; |
| --- | --- |

42.

amintește în ce măsură este necesară pentru investițiile respective o voință politică fermă și constantă, la cel mai înalt nivel;

| 43. | insistă asupra nevoii de a se acorda prioritate din punct de vedere financiar verigilor lipsă (în special transfrontaliere) și blocajelor; |
| --- | --- |

43.

insistă asupra nevoii de a se acorda prioritate din punct de vedere financiar verigilor lipsă (în special transfrontaliere) și blocajelor;

| 44. | salută nivelul de cofinanțare europeană prevăzut în mod normal pentru rețeaua centrală, de maximum 20 % pentru realizarea lucrărilor, 40 % pentru proiectele transfrontaliere privind căile ferate și cele navigabile, 50 % din costul studiilor și de până la 50 % pentru sistemele de transport inteligente și pentru statele membre aflate în fază de tranziție; |
| --- | --- |

44.

salută nivelul de cofinanțare europeană prevăzut în mod normal pentru rețeaua centrală, de maximum 20 % pentru realizarea lucrărilor, 40 % pentru proiectele transfrontaliere privind căile ferate și cele navigabile, 50 % din costul studiilor și de până la 50 % pentru sistemele de transport inteligente și pentru statele membre aflate în fază de tranziție;

| 45. | amintește participarea masivă a numeroase autorități locale și regionale la finanțarea TEN-T, care vine în completarea celei a statelor membre și a Uniunii Europene, ceea ce justifică pe deplin participarea lor activă la elaborarea și punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură; |
| --- | --- |

45.

amintește participarea masivă a numeroase autorități locale și regionale la finanțarea TEN-T, care vine în completarea celei a statelor membre și a Uniunii Europene, ceea ce justifică pe deplin participarea lor activă la elaborarea și punerea în aplicare a proiectelor de infrastructură;

| 46. | este de părere că, în vederea realizării proiectelor foarte mari, este necesar ca finanțarea europeană să fie stabilită în mod contractual, în cadrul unor planuri globale de finanțare, ceea ce nu este posibil în prezent, deoarece modalitatea actuală de alocare a fondurilor europene se limitează la o perioadă bugetară de șapte ani (insuficientă pentru finalizarea unor proiecte de mari dimensiuni); |
| --- | --- |

46.

este de părere că, în vederea realizării proiectelor foarte mari, este necesar ca finanțarea europeană să fie stabilită în mod contractual, în cadrul unor planuri globale de finanțare, ceea ce nu este posibil în prezent, deoarece modalitatea actuală de alocare a fondurilor europene se limitează la o perioadă bugetară de șapte ani (insuficientă pentru finalizarea unor proiecte de mari dimensiuni);

| 47. | susține principiul finanțării rețelei centrale dintr-un fond pentru infrastructură și al finanțării rețelei globale din alte resurse naționale și regionale, inclusiv FEDER; amintește totuși că politica de coeziune urmărește obiective specifice și că finanțarea rețelei globale de transport în contextul strategiilor de dezvoltare integrate stabilite la nivel regional nu ar putea conduce în nici un caz la o sectorializare a politicii de coeziune; |
| --- | --- |

47.

susține principiul finanțării rețelei centrale dintr-un fond pentru infrastructură și al finanțării rețelei globale din alte resurse naționale și regionale, inclusiv FEDER; amintește totuși că politica de coeziune urmărește obiective specifice și că finanțarea rețelei globale de transport în contextul strategiilor de dezvoltare integrate stabilite la nivel regional nu ar putea conduce în nici un caz la o sectorializare a politicii de coeziune;

| 48. | își pune întrebări cu privire la impactul pe care l-ar putea avea acest regulament asupra autorităților regionale și locale și mai ales asupra fondurilor cu care ele contribuie la cofinanțarea infrastructurilor TEN-T. Rămâne ca acest impact să fie determinat și evaluat de la caz la caz; |
| --- | --- |

48.

își pune întrebări cu privire la impactul pe care l-ar putea avea acest regulament asupra autorităților regionale și locale și mai ales asupra fondurilor cu care ele contribuie la cofinanțarea infrastructurilor TEN-T. Rămâne ca acest impact să fie determinat și evaluat de la caz la caz;

Noile instrumente de finanțare a rețelei TEN-T

| 49. | susține principiul recursului la noi surse de finanțare în scopul accelerării acțiunilor întreprinse în favoarea TEN-T, al diversificării riscurilor și al implicării în mai mare măsură a investițiilor private, dar amintește că aceste potențiale noi surse de finanțare nu trebuie nicidecum să înlocuiască modurile tradiționale de finanțare din partea Uniunii, ci să le completeze; |
| --- | --- |

49.

susține principiul recursului la noi surse de finanțare în scopul accelerării acțiunilor întreprinse în favoarea TEN-T, al diversificării riscurilor și al implicării în mai mare măsură a investițiilor private, dar amintește că aceste potențiale noi surse de finanțare nu trebuie nicidecum să înlocuiască modurile tradiționale de finanțare din partea Uniunii, ci să le completeze;

| 50. | este întrucâtva în favoarea dezvoltării parteneriatelor public-privat (PPP), întrucât au meritul de a promova transparența finanțării și de a ajuta actorii implicați să respecte termenele de realizare a infrastructurilor; amintește totuși că PPP nu reprezintă soluția tuturor problemelor și insistă asupra nevoii de vigilență cu privire la dreptul de proprietate asupra infrastructurilor în contextul încheierii unui PPP; |
| --- | --- |

50.

este întrucâtva în favoarea dezvoltării parteneriatelor public-privat (PPP), întrucât au meritul de a promova transparența finanțării și de a ajuta actorii implicați să respecte termenele de realizare a infrastructurilor; amintește totuși că PPP nu reprezintă soluția tuturor problemelor și insistă asupra nevoii de vigilență cu privire la dreptul de proprietate asupra infrastructurilor în contextul încheierii unui PPP;

| 51. | pledează în favoarea unei impozitări a transporturilor care să se aplice rapid la nivel european pe baza principiului internalizării costurilor externe ale celor mai poluante moduri de transport, prin intermediul unei impozitări armonioase, veniturile rezultate fiind apoi alocate realizării unor infrastructuri de transport mai durabile (în special Eurovigneta); |
| --- | --- |

51.

pledează în favoarea unei impozitări a transporturilor care să se aplice rapid la nivel european pe baza principiului internalizării costurilor externe ale celor mai poluante moduri de transport, prin intermediul unei impozitări armonioase, veniturile rezultate fiind apoi alocate realizării unor infrastructuri de transport mai durabile (în special Eurovigneta);

| 52. | atrage atenția să se evite neglijarea rolului jucat de Banca Europeană de Investiții, care anual finanțează proiecte în domeniul transporturilor în valoare de 10 miliarde EUR și rămâne o sursă solidă de investiții pentru cele mai complexe proiecte; |
| --- | --- |

52.

atrage atenția să se evite neglijarea rolului jucat de Banca Europeană de Investiții, care anual finanțează proiecte în domeniul transporturilor în valoare de 10 miliarde EUR și rămâne o sursă solidă de investiții pentru cele mai complexe proiecte;

| 53. | susține noul instrument de finanțare al Uniunii, mecanismul Conectarea Europei, destinat finanțării infrastructurilor prioritare europene, în special a infrastructurilor din domenii precum transporturile, energia și banda largă digitală și salută puternicul său efect de pârghie. |
| --- | --- |

53.

susține noul instrument de finanțare al Uniunii, mecanismul Conectarea Europei, destinat finanțării infrastructurilor prioritare europene, în special a infrastructurilor din domenii precum transporturile, energia și banda largă digitală și salută puternicul său efect de pârghie.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 3 litera o)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (o). | „nod urban” înseamnă o zonă urbană unde infrastructura de transport a rețelei transeuropene de transport este conectată la alte părți ale infrastructurii respective și la infrastructura aferentă traficului local și regional; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(o).

„nod urban” înseamnă o zonă urbană unde infrastructura de transport a rețelei transeuropene de transport este conectată la alte părți ale infrastructurii respective și la infrastructura aferentă traficului local și regional;

| (o). | „nod urban” înseamnă o zonă urbană infrastructura de transport a rețelei transeuropene de transport conectată la alte părți ale infrastructurii respective și la infrastructura aferentă traficului local și regional; |
| --- | --- |

(o).

„nod urban” înseamnă o zonă urbană infrastructura de transport a rețelei transeuropene de transport conectată la alte părți ale infrastructurii respective și la infrastructura aferentă traficului local și regional;

Expunere de motive

Este important ca dezvoltarea rețelei principale să cuprindă facilitățile logistice asociate de la nivel local (porturi, aeroporturi, platforme logistice, terminale de marfă etc.). Se propune o formulare mai explicită pentru această conexiune naturală.

Amendamentul 2

Articolul 4 alineatul (2)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Articolul 4
  Obiectivele rețelei transeuropene de transport
  2.   În ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii rețelei transeuropene de transport, trebuie urmărite obiectivele de mai jos:






  (j) | o infrastructură de transport care să reflecte situațiile specifice din diferite părți ale Uniunii și care să prevadă o acoperire echilibrată a regiunilor europene, inclusiv a regiunilor ultraperiferice și a celor periferice; |

Textul propus de Comisie

Amendament

Articolul 4

Obiectivele rețelei transeuropene de transport

2.   În ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii rețelei transeuropene de transport, trebuie urmărite obiectivele de mai jos:

(j)

o infrastructură de transport care să reflecte situațiile specifice din diferite părți ale Uniunii și care să prevadă o acoperire echilibrată a regiunilor europene, inclusiv a regiunilor ultraperiferice și a celor periferice;

Articolul 4

Obiectivele rețelei transeuropene de transport

2.   În ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii rețelei transeuropene de transport, trebuie urmărite obiectivele de mai jos:

| (j) | o infrastructură de transport care să reflecte situațiile specifice din diferite părți ale Uniunii și care să prevadă o acoperire echilibrată a regiunilor europene, inclusiv a regiunilor ultraperiferice și a celor periferice; |
| --- | --- |

(j)

o infrastructură de transport care să reflecte situațiile specifice din diferite părți ale Uniunii și care să prevadă o acoperire echilibrată a regiunilor europene, inclusiv a regiunilor ultraperiferice și a celor periferice;

Expunere de motive

Date fiind problemele de accesibilitate cu care se confruntă zonele muntoase, trebuie să existe garanția faptului că TEN-T le ia în considerare, alături de alte zone vulnerabile, precum cele periferice și ultraperiferice.

Amendamentul 3

Articolul 9 alineatul (3)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre se asigură că rețeaua globală este finalizată și că ea respectă în totalitate dispozițiile relevante din prezentul capitol până cel târziu la 31 decembrie 2050. | 3.   Statele membre se asigură că rețeaua globală este finalizată și că ea respectă în totalitate dispozițiile relevante din prezentul capitol până cel târziu la 31 decembrie 2050. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   Statele membre se asigură că rețeaua globală este finalizată și că ea respectă în totalitate dispozițiile relevante din prezentul capitol până cel târziu la 31 decembrie 2050.

3.   Statele membre se asigură că rețeaua globală este finalizată și că ea respectă în totalitate dispozițiile relevante din prezentul capitol până cel târziu la 31 decembrie 2050.

Expunere de motive

Autoritățile regionale și locale sunt deseori perfect îndreptățite, dar lipsite de mijloacele necesare pentru a putea face față statelor care refuză să își îndeplinească obligațiile contractuale asumate. Raportorul recomandă solicitarea unor „contracte de program”, după modelul pactelor teritoriale.

Amendamentul 4

Articolul 45 alineatul (1)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 45
  Cerințe
  1.   Rețeaua centrală trebuie să reflecte evoluția cererii de trafic și nevoia de transport multimodal. Trebuie să se țină seama de tehnologiile de ultimă generație și de măsurile de reglementare și de guvernanță pentru gestionarea infrastructurii, în vederea asigurării utilizării eficiente din punct de vedere al resurselor a infrastructurii de transport, precum și în vederea furnizării unei capacități suficiente. | Articolul 45
  Cerințe
  1.   Rețeaua centrală trebuie să reflecte evoluția cererii de trafic și nevoia de transport multimodal. Trebuie să se țină seama de tehnologiile de ultimă generație și de măsurile de reglementare și de guvernanță pentru gestionarea infrastructurii, în vederea asigurării utilizării eficiente din punct de vedere al resurselor a infrastructurii de transport, precum și în vederea furnizării unei capacități suficiente |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 45

Cerințe

1.   Rețeaua centrală trebuie să reflecte evoluția cererii de trafic și nevoia de transport multimodal. Trebuie să se țină seama de tehnologiile de ultimă generație și de măsurile de reglementare și de guvernanță pentru gestionarea infrastructurii, în vederea asigurării utilizării eficiente din punct de vedere al resurselor a infrastructurii de transport, precum și în vederea furnizării unei capacități suficiente.

Articolul 45

Cerințe

1.   Rețeaua centrală trebuie să reflecte evoluția cererii de trafic și nevoia de transport multimodal. Trebuie să se țină seama de tehnologiile de ultimă generație și de măsurile de reglementare și de guvernanță pentru gestionarea infrastructurii, în vederea asigurării utilizării eficiente din punct de vedere al resurselor a infrastructurii de transport, precum și în vederea furnizării unei capacități suficiente

Expunere de motive

Este necesar ca transportul de marfă să dispună de infrastructuri cu capacitate suficientă și să beneficieze de prioritate față de transportul de călători, astfel încât să poată fi eficient.

Amendamentul 5

Articolul 46 alineatul (3)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Fără a aduce atingere articolului 47 alineatele (2) și (3), statele membre trebuie să se asigure că rețeaua centrală este finalizată și că ea respectă în totalitate dispozițiile prezentului capitol până cel târziu la 31 decembrie 2030. | 3.   Fără a aduce atingere articolului 47 alineatele (2) și (3), statele membre trebuie să se asigure că rețeaua centrală este finalizată și că ea respectă în totalitate dispozițiile prezentului capitol până cel târziu la 31 decembrie 2030. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   Fără a aduce atingere articolului 47 alineatele (2) și (3), statele membre trebuie să se asigure că rețeaua centrală este finalizată și că ea respectă în totalitate dispozițiile prezentului capitol până cel târziu la 31 decembrie 2030.

3.   Fără a aduce atingere articolului 47 alineatele (2) și (3), statele membre trebuie să se asigure că rețeaua centrală este finalizată și că ea respectă în totalitate dispozițiile prezentului capitol până cel târziu la 31 decembrie 2030.

Expunere de motive

Autoritățile regionale și locale sunt deseori perfect îndreptățite, dar lipsite de mijloacele necesare pentru a putea face față statelor care refuză să își îndeplinească obligațiile contractuale asumate. Raportorul recomandă solicitarea unor „contracte de program”, după modelul pactelor teritoriale.

Amendamentul 6

Articolul 47

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 47
  Noduri ale rețelei centrale
  1.   Nodurile rețelei centrale sunt prevăzute în anexa II și includ:






  — | noduri urbane, inclusiv porturile și aeroporturile aferente; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 47

Noduri ale rețelei centrale

1.   Nodurile rețelei centrale sunt prevăzute în anexa II și includ:

—

noduri urbane, inclusiv porturile și aeroporturile aferente;

| — | porturi maritime; |
| --- | --- |

—

porturi maritime;

| — | puncte de trecere a frontierei către țările învecinate. |
| --- | --- |

—

puncte de trecere a frontierei către țările învecinate.

Articolul 47

Noduri ale rețelei centrale

1.   Nodurile rețelei centrale sunt prevăzute în anexa II și includ:

| — | noduri urbane, inclusiv porturileaeroporturileaferente; |
| --- | --- |

—

noduri urbane, inclusiv porturileaeroporturileaferente;

| — | porturi maritime; |
| --- | --- |

—

porturi maritime;

| — | puncte de trecere a frontierei către țările învecinate. |
| --- | --- |

—

puncte de trecere a frontierei către țările învecinate.

Expunere de motive

Pentru un transport eficient de călători și de marfă se consideră esențial ca, în concordanță cu definiția propusă de raportor (amendamentul 1 din proiectul de aviz privind modificarea articolului 3 din comunicarea CE, în care se definește „nodul urban”), nodurile urbane ale rețelei centrale să cuprindă toate facilitățile logistice de la nivel local (atât porturi, cât și aeroporturi, platforme logistice, terminale de marfă etc.).

Amendamentul 7

Articolul 51 alineatul (5) litera b)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 5.   Coordonatorul european: [...]






  (b) | comunică statelor membre, Comisiei și, după caz, tuturor celorlalte entități direct implicate în dezvoltarea coridorului rețelei centrale cu privire la orice dificultăți întâmpinate și contribuie la găsirea soluțiilor adecvate; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

5.   Coordonatorul european: [...]

(b)

comunică statelor membre, Comisiei și, după caz, tuturor celorlalte entități direct implicate în dezvoltarea coridorului rețelei centrale cu privire la orice dificultăți întâmpinate și contribuie la găsirea soluțiilor adecvate;

5.   Coordonatorul european: [...]

| (b) | comunică statelor membre, Comisiei și, după caz, tuturor celorlalte entități direct implicate în dezvoltarea coridorului rețelei centrale cu privire la orice dificultăți întâmpinate și contribuie la găsirea soluțiilor adecvate; |
| --- | --- |

(b)

comunică statelor membre, Comisiei și, după caz, tuturor celorlalte entități direct implicate în dezvoltarea coridorului rețelei centrale cu privire la orice dificultăți întâmpinate și contribuie la găsirea soluțiilor adecvate;

Expunere de motive

Pentru a se asigura de buna desfășurare a proiectelor incluse în coridoare, raportorul recomandă consolidarea (sau explicitarea) competențelor coordonatorului european. În situația unei întârzieri, coordonatorul va putea avertiza Comisia, pentru ca ea să ceară statelor membre în cauză să justifice întârzierea respectivă și să decidă, cu respectarea principiului proporționalității, adoptarea măsurilor corespunzătoare.

Amendamentul 8

Articolul 52 alineatul (1)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| (1)   Pentru fiecare coridor al rețelei centrale, statele membre în cauză instituie o platformă de coridor responsabilă cu definirea obiectivelor generale ale coridorului rețelei centrale, precum și cu pregătirea și supervizarea măsurilor menționate la articolul 53 alineatul (1). | (1)   Pentru fiecare coridor al rețelei centrale, statele membre în cauză instituie o platformă de coridor obiectivel generale ale coridorului rețelei centrale și măsuril menționate la articolul 53 alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Amendament

(1)   Pentru fiecare coridor al rețelei centrale, statele membre în cauză instituie o platformă de coridor responsabilă cu definirea obiectivelor generale ale coridorului rețelei centrale, precum și cu pregătirea și supervizarea măsurilor menționate la articolul 53 alineatul (1).

(1)   Pentru fiecare coridor al rețelei centrale, statele membre în cauză instituie o platformă de coridor obiectivel generale ale coridorului rețelei centrale și măsuril menționate la articolul 53 alineatul (1).

Expunere de motive

Având în vedere înființarea planificată a unui post de coordonator european și consolidarea competențelor sale se consideră că este util ca sarcina de a institui platforma de coridor să îi revină acestuia, pentru a se evita astfel negocierile dificile pentru obținerea unui acord între statele membre.

Amendamentul 9

Articolul 52 alineatul (2)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2.   Platforma de coridor este alcătuită din reprezentanți ai statelor membre în cauză și, după caz, din alte entități publice și private. În orice caz, administratorii de infrastructură relevanți, astfel cum sunt definiți în Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (1), trebuie să participe la platforma de coridor. | 2.   Platforma de coridor este alcătuită din reprezentanți ai statelor membre în cauză și, după caz, din alte entități publice și private. În orice caz, administratorii de infrastructură relevanți, astfel cum sunt definiți în Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (1), trebuie să participe la platforma de coridor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2.   Platforma de coridor este alcătuită din reprezentanți ai statelor membre în cauză și, după caz, din alte entități publice și private. În orice caz, administratorii de infrastructură relevanți, astfel cum sunt definiți în Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (1), trebuie să participe la platforma de coridor.

2.   Platforma de coridor este alcătuită din reprezentanți ai statelor membre în cauză și, după caz, din alte entități publice și private. În orice caz, administratorii de infrastructură relevanți, astfel cum sunt definiți în Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare și certificarea în materie de siguranță (1), trebuie să participe la platforma de coridor.

Expunere de motive

În calitate de cofinanțatoare importante ale rețelelor de transport, regiunile trebuie să participe automat la platformele care gestionează coridoarele rețelei centrale.

Amendamentul 10

Articolul 53 alineatul (1)

Se modifică

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pentru fiecare coridor al rețelei centrale, statele membre în cauză, în colaborare cu platforma de coridor, întocmesc și notifică Comisiei un plan de dezvoltare a coridorului în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. | Pentru fiecare coridor al rețelei centrale, statele membre în cauză, în colaborare cu platforma de coridor, întocmesc și notifică Comisiei un plan de dezvoltare a coridorului în termen de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pentru fiecare coridor al rețelei centrale, statele membre în cauză, în colaborare cu platforma de coridor, întocmesc și notifică Comisiei un plan de dezvoltare a coridorului în termen de șase luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Pentru fiecare coridor al rețelei centrale, statele membre în cauză, în colaborare cu platforma de coridor, întocmesc și notifică Comisiei un plan de dezvoltare a coridorului în termen de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Expunere de motive

Termenul de șase luni prevăzut pentru stabilirea planurilor de dezvoltare a coridoarelor nu pare să corespundă derulării unui proces real de concertare [(articolul 53 alineatul (1)]. În mai multe țări ale Uniunii, legislația permite asocierea populației la deciziile privind infrastructurile publice. Aceste faze de concertare sunt lungi, de regulă de peste 6 luni. Este important ca textul propus să stabilească termene deschise, compatibile cu organizarea fazelor de concertare prevăzute de legislațiile naționale.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  JO L 75, 15.3.2001, p. 29.

1

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/159 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/159

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Fondul european de ajustare la globalizare pentru perioada 2014-2020

2012/C 225/12

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută propunerea Comisiei Europene de a prelungi funcționarea FEG în perioada de după 2013 și sprijină în special menținerea unor aspecte din domeniul de aplicare și din criteriile de intervenție revizuite care au fost introduse în 2009; |
| --- | --- |

—

salută propunerea Comisiei Europene de a prelungi funcționarea FEG în perioada de după 2013 și sprijină în special menținerea unor aspecte din domeniul de aplicare și din criteriile de intervenție revizuite care au fost introduse în 2009;

| — | regretă decizia Consiliului de a nu menține măsurile de derogare pe timp de criză și după 31 decembrie 2011; |
| --- | --- |

—

regretă decizia Consiliului de a nu menține măsurile de derogare pe timp de criză și după 31 decembrie 2011;

| — | recomandă ca sprijinul oferit în cadrul pilonului pentru întreprinderi al FEG să beneficieze de rate de cofinanțare mai ridicate în raport cu ceilalți piloni, astfel încât să încurajeze crearea de întreprinderi și spiritul antreprenorial; |
| --- | --- |

—

recomandă ca sprijinul oferit în cadrul pilonului pentru întreprinderi al FEG să beneficieze de rate de cofinanțare mai ridicate în raport cu ceilalți piloni, astfel încât să încurajeze crearea de întreprinderi și spiritul antreprenorial;

| — | se pronunță împotriva extinderii FEG la agricultori, așa cum s-a propus, și subliniază că negocierea acordurilor comerciale trebuie să asigure coerența cu obiectivele politicii agricole comune; |
| --- | --- |

—

se pronunță împotriva extinderii FEG la agricultori, așa cum s-a propus, și subliniază că negocierea acordurilor comerciale trebuie să asigure coerența cu obiectivele politicii agricole comune;

| — | subliniază că regulamentul actual permite statelor membre să desemneze regiuni care să transmită direct cereri de mobilizare a FEG; așadar, încurajează statele membre să utilizeze mai regulat această opțiune; |
| --- | --- |

—

subliniază că regulamentul actual permite statelor membre să desemneze regiuni care să transmită direct cereri de mobilizare a FEG; așadar, încurajează statele membre să utilizeze mai regulat această opțiune;

| — | consideră că propunerea ar avea de câștigat dacă ar include referințe mai explicite la autoritățile locale și regionale, în special la articolul 8 alineatul (2) (cererile ar trebui să includă informații privind procedurile de consultare cu autoritățile locale/regionale și să specifice agențiile însărcinate cu punerea în aplicare a pachetului de măsuri) și la articolul 11 alineatul (4), care se referă la orientările oferite autorităților locale/regionale pentru utilizarea FEG. |
| --- | --- |

—

consideră că propunerea ar avea de câștigat dacă ar include referințe mai explicite la autoritățile locale și regionale, în special la articolul 8 alineatul (2) (cererile ar trebui să includă informații privind procedurile de consultare cu autoritățile locale/regionale și să specifice agențiile însărcinate cu punerea în aplicare a pachetului de măsuri) și la articolul 11 alineatul (4), care se referă la orientările oferite autorităților locale/regionale pentru utilizarea FEG.

| Raportor | dl Gerry BREEN (IE-PPE), membru al Consiliului municipal al orașului Dublin și al Autorității regionale Dublin |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020)
  COM(2011) 608/3 final |

Raportor

dl Gerry BREEN (IE-PPE), membru al Consiliului municipal al orașului Dublin și al Autorității regionale Dublin

Document de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020)

COM(2011) 608/3 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | consideră că Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) reprezintă un important instrument de intervenție în cazul concedierilor pe scară largă, în scopul evitării șomajului de lungă durată într-o perioadă în care condițiile de pe piața forței de muncă se dovedesc dificile, constituind totodată un important mecanism prin care Uniunea Europeană își manifestă solidaritatea cu persoanele care și-au pierdut locurile de muncă; |
| --- | --- |

1.

consideră că Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) reprezintă un important instrument de intervenție în cazul concedierilor pe scară largă, în scopul evitării șomajului de lungă durată într-o perioadă în care condițiile de pe piața forței de muncă se dovedesc dificile, constituind totodată un important mecanism prin care Uniunea Europeană își manifestă solidaritatea cu persoanele care și-au pierdut locurile de muncă;

| 2. | recunoaște că FEG a fost în măsură să sprijine aproximativ 10 % dintre lucrătorii disponibilizați în UE în perioada 2009-2010 și că 40 % dintre lucrătorii vizați de acest fond au reușit să se reintegreze pe piața forței de muncă (1), însă își reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene și statelor membre de a-și îmbunătăți cooperarea cu autoritățile locale și regionale și cu alte părți interesate în punerea în aplicare a FEG; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că FEG a fost în măsură să sprijine aproximativ 10 % dintre lucrătorii disponibilizați în UE în perioada 2009-2010 și că 40 % dintre lucrătorii vizați de acest fond au reușit să se reintegreze pe piața forței de muncă (1), însă își reiterează solicitarea adresată Comisiei Europene și statelor membre de a-și îmbunătăți cooperarea cu autoritățile locale și regionale și cu alte părți interesate în punerea în aplicare a FEG;

| 3. | își exprimă sprijinul pentru Fondul social european (FSE), menit să susțină politicile active pe termen lung în domeniul pieței forței de muncă și să ofere asistență pentru prevenirea șomajului și intervenția timpurie, însă consideră că este nevoie de un mecanism de intervenție rapidă (așa cum este FEG) care să ofere asistență în perioade de vârf ale șomajului; |
| --- | --- |

3.

își exprimă sprijinul pentru Fondul social european (FSE), menit să susțină politicile active pe termen lung în domeniul pieței forței de muncă și să ofere asistență pentru prevenirea șomajului și intervenția timpurie, însă consideră că este nevoie de un mecanism de intervenție rapidă (așa cum este FEG) care să ofere asistență în perioade de vârf ale șomajului;

| 4. | salută propunerea Comisiei Europene de a prelungi funcționarea FEG în perioada de după 2013 și sprijină în special menținerea unor aspecte din domeniul de aplicare și din criteriile de intervenție revizuite care au fost introduse în 2009. Comitetul observă că numărul crescând de cereri depuse între timp arată o nevoie clară de intervenție în cazuri care duc la 500 de concedieri sau mai puțin, însă recunoaște că utilizarea FEG până în prezent s-a situat cu mult sub plafonul bugetar orientativ al acestuia; |
| --- | --- |

4.

salută propunerea Comisiei Europene de a prelungi funcționarea FEG în perioada de după 2013 și sprijină în special menținerea unor aspecte din domeniul de aplicare și din criteriile de intervenție revizuite care au fost introduse în 2009. Comitetul observă că numărul crescând de cereri depuse între timp arată o nevoie clară de intervenție în cazuri care duc la 500 de concedieri sau mai puțin, însă recunoaște că utilizarea FEG până în prezent s-a situat cu mult sub plafonul bugetar orientativ al acestuia;

| 5. | sprijină eforturile de îmbunătățire și simplificare a procedurilor FEG, dar consideră că principalele mize pentru viitorul FEG rămân în continuare următoarele:






  — | o eficiență sporită și o mai mare capacitate de reacție – un veritabil mecanism de intervenție rapidă; |
| --- | --- | --- |

5.

sprijină eforturile de îmbunătățire și simplificare a procedurilor FEG, dar consideră că principalele mize pentru viitorul FEG rămân în continuare următoarele:

—

o eficiență sporită și o mai mare capacitate de reacție – un veritabil mecanism de intervenție rapidă;

| — | o opțiune adecvată și atrăgătoare pentru statele membre atunci când se confruntă cu situații care duc la concedieri masive și care reclamă proceduri mai simple, rate mai ridicate de cofinanțare și o mai mare flexibilitate în aplicare; |
| --- | --- |

—

o opțiune adecvată și atrăgătoare pentru statele membre atunci când se confruntă cu situații care duc la concedieri masive și care reclamă proceduri mai simple, rate mai ridicate de cofinanțare și o mai mare flexibilitate în aplicare;

| — | furnizarea de adiționalitate – capacitatea de a merge mai departe decât celelalte fonduri UE și de a le completa, precum și de a oferi măsurile suplimentare cerute de legislația națională sau europeană, ori de acordurile colective; |
| --- | --- |

—

furnizarea de adiționalitate – capacitatea de a merge mai departe decât celelalte fonduri UE și de a le completa, precum și de a oferi măsurile suplimentare cerute de legislația națională sau europeană, ori de acordurile colective;

| 6. | consideră că extinderea propusă a FEG la agricultorii afectați de acordurile comerciale este dovada unei incoerențe fundamentale între politica comercială și cea agricolă a UE; |
| --- | --- |

6.

consideră că extinderea propusă a FEG la agricultorii afectați de acordurile comerciale este dovada unei incoerențe fundamentale între politica comercială și cea agricolă a UE;

| 7. | consideră că extinderea FEG la sectorul agricol reprezintă o modificare radicală a naturii acestui fond și își exprimă îngrijorarea că această propunere creează de fapt două FEG-uri: unul pentru lucrătorii din sectorul agricol și celălalt pentru restul lucrătorilor, cu criterii, proceduri de aplicare și modalități de control financiar și de gestionare diferite; |
| --- | --- |

7.

consideră că extinderea FEG la sectorul agricol reprezintă o modificare radicală a naturii acestui fond și își exprimă îngrijorarea că această propunere creează de fapt două FEG-uri: unul pentru lucrătorii din sectorul agricol și celălalt pentru restul lucrătorilor, cu criterii, proceduri de aplicare și modalități de control financiar și de gestionare diferite;

| 8. | înțelege motivele care au determinat acest lucru, însă se întreabă dacă FEG și alte mecanisme de criză propuse ar trebui într-adevăr plasate în afara domeniului de aplicare al cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

8.

înțelege motivele care au determinat acest lucru, însă se întreabă dacă FEG și alte mecanisme de criză propuse ar trebui într-adevăr plasate în afara domeniului de aplicare al cadrului financiar multianual;

| 9. | regretă decizia Consiliului de a nu menține măsurile de derogare pe timp de criză și după 31 decembrie 2011 (2), în special într-o perioadă în care mai multe economii depun eforturi pentru a contracara efectele actualei crize a datoriei suverane și presiunile care rezultă de aici asupra ocupării forței de muncă și a condițiilor sociale, care se degradează continuu. Mai mult, deplânge faptul că această decizie a fost luată într-un moment în care numărul de cereri de mobilizare a FEG a crescut semnificativ, ca urmare a derogărilor introduse în 2009, și în care fondul produce rezultate pozitive; |
| --- | --- |

9.

regretă decizia Consiliului de a nu menține măsurile de derogare pe timp de criză și după 31 decembrie 2011 (2), în special într-o perioadă în care mai multe economii depun eforturi pentru a contracara efectele actualei crize a datoriei suverane și presiunile care rezultă de aici asupra ocupării forței de muncă și a condițiilor sociale, care se degradează continuu. Mai mult, deplânge faptul că această decizie a fost luată într-un moment în care numărul de cereri de mobilizare a FEG a crescut semnificativ, ca urmare a derogărilor introduse în 2009, și în care fondul produce rezultate pozitive;

| 10. | subliniază că decizia Consiliului nu ar trebui să aducă atingere negocierilor privind propunerea FEG pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

10.

subliniază că decizia Consiliului nu ar trebui să aducă atingere negocierilor privind propunerea FEG pentru perioada 2014-2020;

Raza de acțiune a FEG

| 11. | salută extinderea FEG către proprietarii-manageri de microîntreprinderi și de întreprinderi mici și mijlocii, precum și către lucrătorii independenți, însă crede că ar putea fi necesare clarificări suplimentare cu privire la aplicarea FEG în cazul lucrătorilor independenți, date fiind diferențele dintre statele membre în ce privește statutul de șomeri al acestor persoane; |
| --- | --- |

11.

salută extinderea FEG către proprietarii-manageri de microîntreprinderi și de întreprinderi mici și mijlocii, precum și către lucrătorii independenți, însă crede că ar putea fi necesare clarificări suplimentare cu privire la aplicarea FEG în cazul lucrătorilor independenți, date fiind diferențele dintre statele membre în ce privește statutul de șomeri al acestor persoane;

| 12. | salută flexibilitatea care permite aplicarea FEG în cazul piețelor de dimensiuni reduse ale forței de muncă sau în cazuri excepționale, însă sugerează Comisiei Europene să ofere orientări suplimentare cu privire la criteriile ce vor fi aplicate în asemenea situații; subliniază că trebuie să se ia în considerare amploarea impactului disponibilizărilor într-o anumită localitate sau regiune, și nu doar numărul absolut de concedieri; |
| --- | --- |

12.

salută flexibilitatea care permite aplicarea FEG în cazul piețelor de dimensiuni reduse ale forței de muncă sau în cazuri excepționale, însă sugerează Comisiei Europene să ofere orientări suplimentare cu privire la criteriile ce vor fi aplicate în asemenea situații; subliniază că trebuie să se ia în considerare amploarea impactului disponibilizărilor într-o anumită localitate sau regiune, și nu doar numărul absolut de concedieri;

| 13. | sprijină includerea unei dispoziții financiare privind investițiile în active fizice pentru activități independente și demararea de afaceri, deoarece aceasta va consolida pachetul de servicii pe care îl poate sprijini FEG; recomandă ca sprijinul oferit în cadrul pilonului pentru întreprinderi al FEG să beneficieze de rate de cofinanțare mai ridicate în raport cu ceilalți piloni, astfel încât să încurajeze crearea de întreprinderi și spiritul antreprenorial; |
| --- | --- |

13.

sprijină includerea unei dispoziții financiare privind investițiile în active fizice pentru activități independente și demararea de afaceri, deoarece aceasta va consolida pachetul de servicii pe care îl poate sprijini FEG; recomandă ca sprijinul oferit în cadrul pilonului pentru întreprinderi al FEG să beneficieze de rate de cofinanțare mai ridicate în raport cu ceilalți piloni, astfel încât să încurajeze crearea de întreprinderi și spiritul antreprenorial;

| 14. | subliniază că accesul la intervenția la nivelul învățământului superior este limitat în prezent de ciclul academic, dat fiind că momentul în care are loc concedierea restrânge capacitatea FEG de a-i sprijini pe lucrătorii afectați pe parcursul a doi ani integrali de învățământ; Comitetul propune ca lucrătorii concediați care intră sub incidența FEG să beneficieze de cel puțin doi ani integrali de învățământ, prin relaxarea restricțiilor actuale sau prin avansarea finanțării necesare în acest scop; |
| --- | --- |

14.

subliniază că accesul la intervenția la nivelul învățământului superior este limitat în prezent de ciclul academic, dat fiind că momentul în care are loc concedierea restrânge capacitatea FEG de a-i sprijini pe lucrătorii afectați pe parcursul a doi ani integrali de învățământ; Comitetul propune ca lucrătorii concediați care intră sub incidența FEG să beneficieze de cel puțin doi ani integrali de învățământ, prin relaxarea restricțiilor actuale sau prin avansarea finanțării necesare în acest scop;

| 15. | subliniază că FEG trebuie să susțină doar măsurile suplimentare, și nu să înlocuiască acțiunile impuse de legislația națională sau europeană, ori de acordurile colective; pune în evidență conflictele apărute între obiectivele FEG și caracterul inflexibil al anumitor cadre politice naționale, fapt care poate submina eficiența fondului; încurajează statele membre să privească FEG ca pe o oportunitate de a dezvolta abordări noi și dinamice în susținerea lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

15.

subliniază că FEG trebuie să susțină doar măsurile suplimentare, și nu să înlocuiască acțiunile impuse de legislația națională sau europeană, ori de acordurile colective; pune în evidență conflictele apărute între obiectivele FEG și caracterul inflexibil al anumitor cadre politice naționale, fapt care poate submina eficiența fondului; încurajează statele membre să privească FEG ca pe o oportunitate de a dezvolta abordări noi și dinamice în susținerea lucrătorilor disponibilizați;

| 16. | salută propunerea de a oferi statelor membre posibilitatea de a modifica pachetul de servicii de sprijin pentru lucrători prin adăugarea altor acțiuni eligibile; solicită stabilirea unei perioade maxime (de exemplu, o lună) pentru aprobarea acestor modificări de către Comisia Europeană; |
| --- | --- |

16.

salută propunerea de a oferi statelor membre posibilitatea de a modifica pachetul de servicii de sprijin pentru lucrători prin adăugarea altor acțiuni eligibile; solicită stabilirea unei perioade maxime (de exemplu, o lună) pentru aprobarea acestor modificări de către Comisia Europeană;

Procesul de solicitare – Intervenție mai rapidă și proceduri mai simple

| 17. | apreciază intenția instituțiilor UE de a accelera procedurile de solicitare și de aprobare, însă regretă că propunerea este oarecum inadecvată pentru mobilizarea FEG ca un veritabil mecanism de intervenție rapidă; |
| --- | --- |

17.

apreciază intenția instituțiilor UE de a accelera procedurile de solicitare și de aprobare, însă regretă că propunerea este oarecum inadecvată pentru mobilizarea FEG ca un veritabil mecanism de intervenție rapidă;

| 18. | consideră că unele dintre măsurile menite să sporească eficiența FEG ar putea duce în practică la creșterea sarcinilor administrative și a costurilor pentru autoritățile responsabile cu punerea în aplicare; subliniază că cerințele mai oneroase în materie de control și raportare ar putea avea ca efect reducerea atractivității pe care FEG o prezintă pentru statele membre ca opțiune ce ar putea fi aplicată în perioade de criză a ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

18.

consideră că unele dintre măsurile menite să sporească eficiența FEG ar putea duce în practică la creșterea sarcinilor administrative și a costurilor pentru autoritățile responsabile cu punerea în aplicare; subliniază că cerințele mai oneroase în materie de control și raportare ar putea avea ca efect reducerea atractivității pe care FEG o prezintă pentru statele membre ca opțiune ce ar putea fi aplicată în perioade de criză a ocupării forței de muncă;

| 19. | consideră că, în absența unor dispoziții naționale în materie de disponibilizare, procedura de solicitare ar avea de câștigat de pe urma implicării directe încă dintr-un stadiu incipient a lucrătorilor sau a reprezentanților acestora; crede că autoritățile trebuie să stimuleze implicarea lucrătorilor în acest proces, arătându-le că vor obține sprijin suplimentar (în plus față de ajutoarele statutare) prin intermediul FEG; |
| --- | --- |

19.

consideră că, în absența unor dispoziții naționale în materie de disponibilizare, procedura de solicitare ar avea de câștigat de pe urma implicării directe încă dintr-un stadiu incipient a lucrătorilor sau a reprezentanților acestora; crede că autoritățile trebuie să stimuleze implicarea lucrătorilor în acest proces, arătându-le că vor obține sprijin suplimentar (în plus față de ajutoarele statutare) prin intermediul FEG;

| 20. | propune ca articolul 8 alineatul (2) să prevadă ca în cereri să se includă și un profil al lucrătorilor disponibilizați și o evaluare inițială a necesităților lor în materie de educație și formare, precum și a intențiilor acestora în ce privește crearea de întreprinderi, pentru a se putea concepe un pachet adecvat de măsuri de sprijin personalizate, care să răspundă cerințelor și așteptărilor lucrătorilor de la fond; |
| --- | --- |

20.

propune ca articolul 8 alineatul (2) să prevadă ca în cereri să se includă și un profil al lucrătorilor disponibilizați și o evaluare inițială a necesităților lor în materie de educație și formare, precum și a intențiilor acestora în ce privește crearea de întreprinderi, pentru a se putea concepe un pachet adecvat de măsuri de sprijin personalizate, care să răspundă cerințelor și așteptărilor lucrătorilor de la fond;

| 21. | propune ca, la fel cum consultă partenerii sociali, statele membre să fie obligate să consulte și autoritățile locale și regionale relevante în cursul procesului de solicitare, iar cererile să prezinte clar procedurile de punere în aplicare, inclusiv în ce privește coordonarea între agenții, comunicarea cu lucrătorii și informarea acestora cu privire la formele de sprijin disponibil și la procedurile de solicitare; |
| --- | --- |

21.

propune ca, la fel cum consultă partenerii sociali, statele membre să fie obligate să consulte și autoritățile locale și regionale relevante în cursul procesului de solicitare, iar cererile să prezinte clar procedurile de punere în aplicare, inclusiv în ce privește coordonarea între agenții, comunicarea cu lucrătorii și informarea acestora cu privire la formele de sprijin disponibil și la procedurile de solicitare;

| 22. | propune ca orientările cu privire la depunerea cererilor să facă referire și la culegerea de informații de pe piața forței de muncă și în special la panorama competențelor în UE (3), astfel încât măsurile finanțate prin FEG să fie mai bine adaptate la nevoile pieței forței de muncă din UE; consideră că alocațiile de mobilitate prevăzute de Regulamentul FEG ar putea fi utilizate pentru a sprijini lucrătorii să remedieze deficitul de competențe de pe piețele forței de muncă din alte părți ale Uniunii; |
| --- | --- |

22.

propune ca orientările cu privire la depunerea cererilor să facă referire și la culegerea de informații de pe piața forței de muncă și în special la panorama competențelor în UE (3), astfel încât măsurile finanțate prin FEG să fie mai bine adaptate la nevoile pieței forței de muncă din UE; consideră că alocațiile de mobilitate prevăzute de Regulamentul FEG ar putea fi utilizate pentru a sprijini lucrătorii să remedieze deficitul de competențe de pe piețele forței de muncă din alte părți ale Uniunii;

| 23. | salută eforturile de simplificare a eligibilității cheltuielilor, deși experiența a arătat că statele membre sunt reticente în a-și asuma costuri înainte de luarea unei decizii cu privire la o cerere de mobilizare a FEG; subliniază că acest fapt cauzează întârzieri inutile, creează dezamăgire în rândul lucrătorilor și subminează eficiența și credibilitatea FEG; Comitetul consideră că este nevoie de mai multă certitudine dacă se dorește sprijinirea rapidă a lucrătorilor; |
| --- | --- |

23.

salută eforturile de simplificare a eligibilității cheltuielilor, deși experiența a arătat că statele membre sunt reticente în a-și asuma costuri înainte de luarea unei decizii cu privire la o cerere de mobilizare a FEG; subliniază că acest fapt cauzează întârzieri inutile, creează dezamăgire în rândul lucrătorilor și subminează eficiența și credibilitatea FEG; Comitetul consideră că este nevoie de mai multă certitudine dacă se dorește sprijinirea rapidă a lucrătorilor;

| 24. | recomandă ca prin următorul acord interinstituțional să se accelereze procesul de aprobare; în caz contrar, propune ca Comisia Europeană să efectueze o plată intermediară către statele membre, după ce va fi realizat evaluarea și verificarea inițială a unei cereri, cu scopul de a oferi un grad mai mare de certitudine, de a răspunde adecvat situației urgente create de concediere și de a reduce întârzierile în acordarea de sprijin finanțat din FEG pentru lucrătorii disponibilizați; |
| --- | --- |

24.

recomandă ca prin următorul acord interinstituțional să se accelereze procesul de aprobare; în caz contrar, propune ca Comisia Europeană să efectueze o plată intermediară către statele membre, după ce va fi realizat evaluarea și verificarea inițială a unei cereri, cu scopul de a oferi un grad mai mare de certitudine, de a răspunde adecvat situației urgente create de concediere și de a reduce întârzierile în acordarea de sprijin finanțat din FEG pentru lucrătorii disponibilizați;

| 25. | speră că se va îmbunătăți calitatea cererilor pe măsură ce va crește gradul de familiarizare cu FEG și încurajează în acest sens statele membre să pună la un loc cunoștințele cu privire la fond și la aplicarea sa; în plus, propune Comisiei Europene să identifice experți cu experiență în procesul de mobilizare a FEG, care să poată fi detașați pentru a oferi consultanță în etapa premergătoare depunerii cererii și pentru a împărtăși din experiența lor noilor solicitanți potențiali; |
| --- | --- |

25.

speră că se va îmbunătăți calitatea cererilor pe măsură ce va crește gradul de familiarizare cu FEG și încurajează în acest sens statele membre să pună la un loc cunoștințele cu privire la fond și la aplicarea sa; în plus, propune Comisiei Europene să identifice experți cu experiență în procesul de mobilizare a FEG, care să poată fi detașați pentru a oferi consultanță în etapa premergătoare depunerii cererii și pentru a împărtăși din experiența lor noilor solicitanți potențiali;

Rata de cofinanțare

| 26. | având în vedere decizia Consiliului de a reintroduce rata de 50 % (începând cu 1 ianuarie 2012), continuă să susțină introducerea unei rate de cofinanțare FEG mai mare decât cea propusă, pentru a rezolva problema lipsei resurselor de cofinanțare și pentru a spori atractivitatea FEG; |
| --- | --- |

26.

având în vedere decizia Consiliului de a reintroduce rata de 50 % (începând cu 1 ianuarie 2012), continuă să susțină introducerea unei rate de cofinanțare FEG mai mare decât cea propusă, pentru a rezolva problema lipsei resurselor de cofinanțare și pentru a spori atractivitatea FEG;

| 27. | consideră că modelul propus de modulare a ratei de cofinanțare (de 50 %-65 %) este inadecvat; |
| --- | --- |

27.

consideră că modelul propus de modulare a ratei de cofinanțare (de 50 %-65 %) este inadecvat;

| 28. | salută faptul că există o dispoziție pentru acoperirea costurilor aferente activităților de pregătire, gestionare, informare, publicitate, control și raportare ale autorităților care introduc o cerere de mobilizare a FEG [articolul 7 alineatul (3)] și consideră că acestea nu ar trebui să depășească 5 % din costurile totale; |
| --- | --- |

28.

salută faptul că există o dispoziție pentru acoperirea costurilor aferente activităților de pregătire, gestionare, informare, publicitate, control și raportare ale autorităților care introduc o cerere de mobilizare a FEG [articolul 7 alineatul (3)] și consideră că acestea nu ar trebui să depășească 5 % din costurile totale;

Extinderea FEG la sectorul agricol

| 29. | se pronunță împotriva extinderii FEG la agricultori, așa cum s-a propus, și subliniază că negocierea acordurilor comerciale trebuie să asigure coerența cu obiectivele politicii agricole comune; |
| --- | --- |

29.

se pronunță împotriva extinderii FEG la agricultori, așa cum s-a propus, și subliniază că negocierea acordurilor comerciale trebuie să asigure coerența cu obiectivele politicii agricole comune;

| 30. | consideră că extinderea la sectorul agricol, care permite agricultorilor să-și ajusteze activitățile în cadrul agriculturii și/sau în afara acesteia, este în parte incompatibilă cu obiectivele declarate ale politicii agricole comune de a menține agricultura în toate teritoriile și de a proteja diversitatea sectorului la nivel european; |
| --- | --- |

30.

consideră că extinderea la sectorul agricol, care permite agricultorilor să-și ajusteze activitățile în cadrul agriculturii și/sau în afara acesteia, este în parte incompatibilă cu obiectivele declarate ale politicii agricole comune de a menține agricultura în toate teritoriile și de a proteja diversitatea sectorului la nivel european;

| 31. | în condițiile unui plafon bugetar redus, ale extinderii gamei de beneficiari și ale eforturilor de a face FEG mai accesibil și mai atrăgător, se întreabă dacă repartizarea bugetară propusă este adecvată obiectivelor fondului, dat fiind că, din bugetul total de 3 miliarde EUR, se rezervă maximum 2,5 miliarde EUR pentru sectorul agricol; consideră că această sumă este prea mare pentru FEG ca instrument de intervenție rapidă și prea mică pentru a compensa pierderile reale preconizate în sectoarele agricol și alimentar în cazul încheierii anumitor acorduri comerciale bilaterale; |
| --- | --- |

31.

în condițiile unui plafon bugetar redus, ale extinderii gamei de beneficiari și ale eforturilor de a face FEG mai accesibil și mai atrăgător, se întreabă dacă repartizarea bugetară propusă este adecvată obiectivelor fondului, dat fiind că, din bugetul total de 3 miliarde EUR, se rezervă maximum 2,5 miliarde EUR pentru sectorul agricol; consideră că această sumă este prea mare pentru FEG ca instrument de intervenție rapidă și prea mică pentru a compensa pierderile reale preconizate în sectoarele agricol și alimentar în cazul încheierii anumitor acorduri comerciale bilaterale;

| 32. | având în vedere aceste rezerve fundamentale cu privire la extinderea fondului la sectorul agricol, Comitetul formulează o serie de observații suplimentare referitoare la acest aspect al propunerii:






  — | consideră că propunerea este vagă în ce privește cazurile în care FEG se va aplica agricultorilor individuali; în special, nu este clar ce se înțelege prin „ajustări” ale activităților agricole ca răspuns la condițiile de piață; |
| --- | --- | --- |

32.

având în vedere aceste rezerve fundamentale cu privire la extinderea fondului la sectorul agricol, Comitetul formulează o serie de observații suplimentare referitoare la acest aspect al propunerii:

—

consideră că propunerea este vagă în ce privește cazurile în care FEG se va aplica agricultorilor individuali; în special, nu este clar ce se înțelege prin „ajustări” ale activităților agricole ca răspuns la condițiile de piață;

| — | crede, de asemenea, că procedurile propuse pentru obținerea sprijinului FEG pentru sectorul agricol impun adoptarea anumitor acte delegate de către Comisia Europeană, care ar necesita o examinare suplimentară; |
| --- | --- |

—

crede, de asemenea, că procedurile propuse pentru obținerea sprijinului FEG pentru sectorul agricol impun adoptarea anumitor acte delegate de către Comisia Europeană, care ar necesita o examinare suplimentară;

| — | consideră că acordarea de sprijin pentru o perioadă de trei ani după punerea în aplicare a unui acord comercial este insuficientă, dat fiind că impactul unui astfel de acord asupra activității agricole poate să nu fie imediat; |
| --- | --- |

—

consideră că acordarea de sprijin pentru o perioadă de trei ani după punerea în aplicare a unui acord comercial este insuficientă, dat fiind că impactul unui astfel de acord asupra activității agricole poate să nu fie imediat;

| — | propune ca posibilitatea de a recurge la FEG în sectorul agricol să nu se limiteze la agricultori și la lucrătorii de pe exploatațiile agricole, ci să fie utilizată și pentru a acorda sprijin personalizat lucrătorilor și furnizorilor ce desfășoară activități conexe în aval, care ar fi și ei afectați de acordurile comerciale, cum sunt cei din sectorul prelucrării alimentelor; |
| --- | --- |

—

propune ca posibilitatea de a recurge la FEG în sectorul agricol să nu se limiteze la agricultori și la lucrătorii de pe exploatațiile agricole, ci să fie utilizată și pentru a acorda sprijin personalizat lucrătorilor și furnizorilor ce desfășoară activități conexe în aval, care ar fi și ei afectați de acordurile comerciale, cum sunt cei din sectorul prelucrării alimentelor;

| 33. | recunoaște că fondul nu ar trebui utilizat pentru a susține veniturile agricultorilor afectați de acordurile comerciale; consideră că legăturile cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) nu sunt detaliate suficient în propunere și sugerează Comisiei Europene să ofere mai multe amănunte în acest sens; |
| --- | --- |

33.

recunoaște că fondul nu ar trebui utilizat pentru a susține veniturile agricultorilor afectați de acordurile comerciale; consideră că legăturile cu Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) nu sunt detaliate suficient în propunere și sugerează Comisiei Europene să ofere mai multe amănunte în acest sens;

Rolul autorităților locale și regionale

| 34. | subliniază faptul că potențialul autorităților locale și regionale nu a fost valorificat pe deplin de către statele membre în utilizarea FEG și invocă principiul parteneriatului și al guvernanței pe mai multe niveluri (4) în pregătirea și transmiterea cererilor de mobilizare a FEG și în monitorizarea și evaluarea eficienței acestui fond; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că potențialul autorităților locale și regionale nu a fost valorificat pe deplin de către statele membre în utilizarea FEG și invocă principiul parteneriatului și al guvernanței pe mai multe niveluri (4) în pregătirea și transmiterea cererilor de mobilizare a FEG și în monitorizarea și evaluarea eficienței acestui fond;

| 35. | bazându-se pe experiențele acumulate până în prezent, Comitetul consideră că FEG este mai eficient atunci când în elaborarea și în implementarea pachetului coordonat de măsuri pentru lucrători se adoptă o abordare coordonată între agențiile de la nivel local și atunci când există puncte locale de contact care să le ofere consultanță și orientări clare și coerente lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

35.

bazându-se pe experiențele acumulate până în prezent, Comitetul consideră că FEG este mai eficient atunci când în elaborarea și în implementarea pachetului coordonat de măsuri pentru lucrători se adoptă o abordare coordonată între agențiile de la nivel local și atunci când există puncte locale de contact care să le ofere consultanță și orientări clare și coerente lucrătorilor disponibilizați;

| 36. | subliniază că regulamentul actual permite statelor membre să desemneze regiuni care să transmită direct cereri de mobilizare a FEG; așadar, încurajează statele membre să utilizeze mai regulat această opțiune, în special în cazul în care regiunile dețin competențe în materie de educație și formare și/sau un rol în sprijinirea și dezvoltarea întreprinderilor; consideră că acest lucru ar permite depășirea problemelor legate de întârzieri sau de lipsa capacităților administrative la nivel național, dat fiind că adesea ministerele naționale nu au capacitatea și nici resursele necesare pentru conceperea și furnizarea unor servicii de sprijin la nivel local sau regional; |
| --- | --- |

36.

subliniază că regulamentul actual permite statelor membre să desemneze regiuni care să transmită direct cereri de mobilizare a FEG; așadar, încurajează statele membre să utilizeze mai regulat această opțiune, în special în cazul în care regiunile dețin competențe în materie de educație și formare și/sau un rol în sprijinirea și dezvoltarea întreprinderilor; consideră că acest lucru ar permite depășirea problemelor legate de întârzieri sau de lipsa capacităților administrative la nivel național, dat fiind că adesea ministerele naționale nu au capacitatea și nici resursele necesare pentru conceperea și furnizarea unor servicii de sprijin la nivel local sau regional;

| 37. | propune Comisiei Europene să alcătuiască o bază de date a celor mai bune practici în materie de implementare și să includă în consilierea privind depunerea cererilor [menționată la articolul 12 alineatul (2)] criterii referitoare la parteneriatul pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

37.

propune Comisiei Europene să alcătuiască o bază de date a celor mai bune practici în materie de implementare și să includă în consilierea privind depunerea cererilor [menționată la articolul 12 alineatul (2)] criterii referitoare la parteneriatul pe mai multe niveluri;

| 38. | crede că, în contextul crizei actuale a datoriei suverane și al presiunii asupra bugetelor publice care rezultă din aceasta, ar trebui examinată posibilitatea de a extinde FEG la cazurile în care sectorul public concediază un număr semnificativ de angajați, cu efecte negative asupra pieței forței de muncă din unele economii locale sau regionale; |
| --- | --- |

38.

crede că, în contextul crizei actuale a datoriei suverane și al presiunii asupra bugetelor publice care rezultă din aceasta, ar trebui examinată posibilitatea de a extinde FEG la cazurile în care sectorul public concediază un număr semnificativ de angajați, cu efecte negative asupra pieței forței de muncă din unele economii locale sau regionale;

| 39. | consideră că propunerea ar avea de câștigat dacă ar include referințe mai explicite la autoritățile locale și regionale, în special la articolul 8 alineatul (2) (cererile ar trebui să includă informații privind procedurile de consultare cu autoritățile locale/regionale și să specifice agențiile însărcinate cu punerea în aplicare a pachetului de măsuri) și la articolul 11 alineatul (4), care se referă la orientările oferite autorităților locale/regionale pentru utilizarea FEG; |
| --- | --- |

39.

consideră că propunerea ar avea de câștigat dacă ar include referințe mai explicite la autoritățile locale și regionale, în special la articolul 8 alineatul (2) (cererile ar trebui să includă informații privind procedurile de consultare cu autoritățile locale/regionale și să specifice agențiile însărcinate cu punerea în aplicare a pachetului de măsuri) și la articolul 11 alineatul (4), care se referă la orientările oferite autorităților locale/regionale pentru utilizarea FEG;

| 40. | apreciază că trebuie îmbunătățite canalele de comunicare, prin: (a) linii de comunicare mai clare între autoritățile responsabile cu gestionarea FEG, de la Comisia Europeană și până la organismele naționale și locale/regionale și (b) comunicarea personalizată mai eficientă cu lucrătorii beneficiari; în acest sens, propune să se creeze un site web care să conțină informații generale privind solicitările și un portal internet care să permită schimbul confidențial de informații personale între lucrătorii disponibilizați și agențiile de sprijin. |
| --- | --- |

40.

apreciază că trebuie îmbunătățite canalele de comunicare, prin: (a) linii de comunicare mai clare între autoritățile responsabile cu gestionarea FEG, de la Comisia Europeană și până la organismele naționale și locale/regionale și (b) comunicarea personalizată mai eficientă cu lucrătorii beneficiari; în acest sens, propune să se creeze un site web care să conțină informații generale privind solicitările și un portal internet care să permită schimbul confidențial de informații personale între lucrătorii disponibilizați și agențiile de sprijin.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENT

Amendamentul 1

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| La conceperea pachetului coordonat de măsuri politice active pentru piața forței de muncă, statele membre ar trebui să acorde prioritate măsurilor care vor contribui în mod semnificativ la capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor concediați. Statele membre ar trebui să facă eforturi pentru ca cel puțin 50 % dintre lucrătorii vizați să fie reintegrați în muncă sau în noi activități în termen de 12 luni de la data cererii. | La conceperea pachetului coordonat de măsuri politice active pentru piața forței de muncă, statele membre ar trebui să acorde prioritate măsurilor care vor contribui în mod semnificativ la capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor concediați. Statele membre ar trebui să facă eforturi pentru ca cel puțin 50 % dintre lucrătorii vizați să fie reintegrați în muncă sau în noi activități în termen de 12 luni de la data . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

La conceperea pachetului coordonat de măsuri politice active pentru piața forței de muncă, statele membre ar trebui să acorde prioritate măsurilor care vor contribui în mod semnificativ la capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor concediați. Statele membre ar trebui să facă eforturi pentru ca cel puțin 50 % dintre lucrătorii vizați să fie reintegrați în muncă sau în noi activități în termen de 12 luni de la data cererii.

La conceperea pachetului coordonat de măsuri politice active pentru piața forței de muncă, statele membre ar trebui să acorde prioritate măsurilor care vor contribui în mod semnificativ la capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor concediați. Statele membre ar trebui să facă eforturi pentru ca cel puțin 50 % dintre lucrătorii vizați să fie reintegrați în muncă sau în noi activități în termen de 12 luni de la data .

Expunere de motive

În medie, de la depunerea cererii până la acordarea ajutoarelor trec între 12 și 17 luni. Multe state membre și autorități locale și regionale nu au posibilitatea de a pune la dispoziție resurse financiare în această perioadă. Cerința ca cel puțin 50 % din lucrători să fie reintegrați în muncă la doar 12 luni de la data cererii va face ca în anumite cazuri să se renunțe la solicitarea de ajutoare financiare.

Amendamentul 2

Articolul 4 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 4
  Criterii de intervenție
  pentru piețele mici de forță de muncă sau în împrejurări excepționale, justificate în mod corespunzător de către statul membru solicitant, o cerere pentru o contribuție financiară în conformitate cu prezentul articol poate fi considerată admisibilă chiar dacă criteriile prevăzute la alineatul (1) literele (a) sau (b) nu sunt îndeplinite în totalitate, atunci când concedierile au un impact grav asupra ocupării forței de muncă și asupra economiei locale. Statul membru precizează care dintre criteriile de intervenție stabilite la alineatul (1) literele (a) și (b) nu sunt îndeplinite în totalitate. | Articolul 4
  Criterii de intervenție
  pentru piețele mici de forță de muncă sau în împrejurări excepționale, justificate în mod corespunzător de către statul membru solicitant, o cerere pentru o contribuție financiară în conformitate cu prezentul articol poate fi considerată admisibilă chiar dacă criteriile prevăzute la alineatul (1) literele (a) sau (b) nu sunt îndeplinite în totalitate, atunci când concedierile au un impact grav asupra ocupării forței de muncă și asupra economiei locale. Statul membru precizează care dintre criteriile de intervenție stabilite la alineatul (1) literele (a) și (b) nu sunt îndeplinite în totalitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 4

Criterii de intervenție

pentru piețele mici de forță de muncă sau în împrejurări excepționale, justificate în mod corespunzător de către statul membru solicitant, o cerere pentru o contribuție financiară în conformitate cu prezentul articol poate fi considerată admisibilă chiar dacă criteriile prevăzute la alineatul (1) literele (a) sau (b) nu sunt îndeplinite în totalitate, atunci când concedierile au un impact grav asupra ocupării forței de muncă și asupra economiei locale. Statul membru precizează care dintre criteriile de intervenție stabilite la alineatul (1) literele (a) și (b) nu sunt îndeplinite în totalitate.

Articolul 4

Criterii de intervenție

pentru piețele mici de forță de muncă sau în împrejurări excepționale, justificate în mod corespunzător de către statul membru solicitant, o cerere pentru o contribuție financiară în conformitate cu prezentul articol poate fi considerată admisibilă chiar dacă criteriile prevăzute la alineatul (1) literele (a) sau (b) nu sunt îndeplinite în totalitate, atunci când concedierile au un impact grav asupra ocupării forței de muncă și asupra economiei locale. Statul membru precizează care dintre criteriile de intervenție stabilite la alineatul (1) literele (a) și (b) nu sunt îndeplinite în totalitate.

Expunere de motive

Această posibilitate este menționată chiar la considerentul 6; de aceea, în scopul unei mai mari securități juridice, ar fi util să fie inclusă și în conținutul propunerii. Dat fiind că propunerea de regulament privind FEG menționează explicit „regiunile îndepărtate”, considerăm esențial ca, pe baza articolului 349 din TFUE, să se înțeleagă că prin regiuni îndepărtate ne referim în mod explicit la RUP, pentru ca și acestea să poată beneficia de această serie de excepții care le-ar permite participarea deplină la utilizarea fondului. De asemenea, trebuie să se țină seama de faptul că printre RUP se numără regiunile cu cele mai mari rate ale șomajului din Europa și că dimensiunea redusă a economiei lor nu le permite dezvoltarea unor întreprinderi cu numărul de angajați necesar pentru a solicita sprijin din partea FEG, motiv pentru care s-ar afla într-o poziție în mod clar dezavantajoasă.

Amendamentul 3

Articolul 8 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cererea include următoarele informații:






  (a) | o analiză motivată a legăturii dintre concedieri și schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale sau perturbările grave suferite de economia locală, regională sau națională cauzate de o criză neprevăzută sau de noua situație a pieței în sectorul agricol din statul membru care apare din cauza efectelor unui acord comercial parafat de Uniunea Europeană în conformitate cu articolul XXIV din GATT sau ale unui acord multilateral parafat în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului în conformitate cu articolul 2 litera (c). Această analiză se bazează pe date statistice și alte informații la nivelul cel mai adecvat pentru a demonstra îndeplinirea criteriilor de intervenție stabilite la articolul 4; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cererea include următoarele informații:

(a)

o analiză motivată a legăturii dintre concedieri și schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale sau perturbările grave suferite de economia locală, regională sau națională cauzate de o criză neprevăzută sau de noua situație a pieței în sectorul agricol din statul membru care apare din cauza efectelor unui acord comercial parafat de Uniunea Europeană în conformitate cu articolul XXIV din GATT sau ale unui acord multilateral parafat în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului în conformitate cu articolul 2 litera (c). Această analiză se bazează pe date statistice și alte informații la nivelul cel mai adecvat pentru a demonstra îndeplinirea criteriilor de intervenție stabilite la articolul 4;

| (b) | o evaluare a numărului de concedieri în conformitate cu articolul 5 și o explicație cu privire la evenimentele care au dus la concedierile respective; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a numărului de concedieri în conformitate cu articolul 5 și o explicație cu privire la evenimentele care au dus la concedierile respective;

| (c) | identificarea, după caz, a întreprinderilor care concediază, a furnizorilor sau a producătorilor din aval, a sectoarelor și a categoriilor de lucrători vizați; |
| --- | --- |

(c)

identificarea, după caz, a întreprinderilor care concediază, a furnizorilor sau a producătorilor din aval, a sectoarelor și a categoriilor de lucrători vizați;

| (d) | impactul preconizat al disponibilizărilor asupra economiei și ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național; |
| --- | --- |

(d)

impactul preconizat al disponibilizărilor asupra economiei și ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național;

| (e) | bugetul estimat pentru fiecare dintre componentele pachetului coordonat de servicii personalizate în sprijinul lucrătorilor vizați; |
| --- | --- |

(e)

bugetul estimat pentru fiecare dintre componentele pachetului coordonat de servicii personalizate în sprijinul lucrătorilor vizați;

| (f) | datele la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați și activitățile de punere în aplicare a FEG, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatele (1) și respectiv (3), au început sau sunt prevăzute să înceapă; |
| --- | --- |

(f)

datele la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați și activitățile de punere în aplicare a FEG, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatele (1) și respectiv (3), au început sau sunt prevăzute să înceapă;

| (g) | procedurile urmate pentru consultarea partenerilor sociali sau a altor organizații relevante, după caz; |
| --- | --- |

(g)

procedurile urmate pentru consultarea partenerilor sociali sau a altor organizații relevante, după caz;

| (h) | o declarație de conformitate a sprijinului solicitat din partea FEG cu normele procedurale și de fond ale Uniunii privind ajutoarele de stat, precum și o declarație conform căreia serviciile personalizate nu înlocuiesc măsuri care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă; |
| --- | --- |

(h)

o declarație de conformitate a sprijinului solicitat din partea FEG cu normele procedurale și de fond ale Uniunii privind ajutoarele de stat, precum și o declarație conform căreia serviciile personalizate nu înlocuiesc măsuri care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă;

| (i) | sursele de cofinanțare națională; |
| --- | --- |

(i)

sursele de cofinanțare națională;

| (j) | după caz, orice cerință suplimentară care poate să fi fost prevăzută în actul delegat adoptat în conformitate cu articolul 4 alineatul (3). |
| --- | --- |

(j)

după caz, orice cerință suplimentară care poate să fi fost prevăzută în actul delegat adoptat în conformitate cu articolul 4 alineatul (3).

Cererea include următoarele informații:

| (a) | o analiză motivată a legăturii dintre concedieri și schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale sau perturbările grave suferite de economia locală, regională sau națională cauzate de o criză neprevăzută sau de noua situație a pieței în sectorul agricol din statul membru care apare din cauza efectelor unui acord comercial parafat de Uniunea Europeană în conformitate cu articolul XXIV din GATT sau ale unui acord multilateral parafat în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului în conformitate cu articolul 2 litera (c). Această analiză se bazează pe date statistice și alte informații la nivelul cel mai adecvat pentru a demonstra îndeplinirea criteriilor de intervenție stabilite la articolul 4; |
| --- | --- |

(a)

o analiză motivată a legăturii dintre concedieri și schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale sau perturbările grave suferite de economia locală, regională sau națională cauzate de o criză neprevăzută sau de noua situație a pieței în sectorul agricol din statul membru care apare din cauza efectelor unui acord comercial parafat de Uniunea Europeană în conformitate cu articolul XXIV din GATT sau ale unui acord multilateral parafat în cadrul Organizației Mondiale a Comerțului în conformitate cu articolul 2 litera (c). Această analiză se bazează pe date statistice și alte informații la nivelul cel mai adecvat pentru a demonstra îndeplinirea criteriilor de intervenție stabilite la articolul 4;

| (b) | o evaluare a numărului de concedieri în conformitate cu articolul 5 și o explicație cu privire la evenimentele care au dus la concedierile respective; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a numărului de concedieri în conformitate cu articolul 5 și o explicație cu privire la evenimentele care au dus la concedierile respective;

| (c) | identificarea, după caz, a întreprinderilor care concediază, a furnizorilor sau a producătorilor din aval, a sectoarelor și a categoriilor de lucrători vizați; |
| --- | --- |

(c)

identificarea, după caz, a întreprinderilor care concediază, a furnizorilor sau a producătorilor din aval, a sectoarelor și a categoriilor de lucrători vizați;

| (d) | impactul preconizat al disponibilizărilor asupra economiei și ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național; |
| --- | --- |

(d)

impactul preconizat al disponibilizărilor asupra economiei și ocupării forței de muncă la nivel local, regional sau național;

| | |
| --- | --- |

()

| () | bugetul estimat pentru fiecare dintre componentele pachetului coordonat de servicii personalizate în sprijinul lucrătorilor vizați; |
| --- | --- |

bugetul estimat pentru fiecare dintre componentele pachetului coordonat de servicii personalizate în sprijinul lucrătorilor vizați;

| () | datele la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați și activitățile de punere în aplicare a FEG, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatele (1) și respectiv (3), au început sau sunt prevăzute să înceapă; |
| --- | --- |

()

datele la care serviciile personalizate pentru lucrătorii afectați și activitățile de punere în aplicare a FEG, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatele (1) și respectiv (3), au început sau sunt prevăzute să înceapă;

| () | procedurile urmate pentru consultarea partenerilor sociali sau a altor organizații relevante, după caz; |
| --- | --- |

()

procedurile urmate pentru consultarea partenerilor sociali sau a altor organizații relevante, după caz;

| () | o declarație de conformitate a sprijinului solicitat din partea FEG cu normele procedurale și de fond ale Uniunii privind ajutoarele de stat, precum și o declarație conform căreia serviciile personalizate nu înlocuiesc măsuri care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă; |
| --- | --- |

()

o declarație de conformitate a sprijinului solicitat din partea FEG cu normele procedurale și de fond ale Uniunii privind ajutoarele de stat, precum și o declarație conform căreia serviciile personalizate nu înlocuiesc măsuri care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă;

| | |
| --- | --- |

()

| () | sursele de cofinanțare națională; |
| --- | --- |

sursele de cofinanțare națională;

| () | după caz, orice cerință suplimentară care poate să fi fost prevăzută în actul delegat adoptat în conformitate cu articolul 4 alineatul (3). |
| --- | --- |

()

după caz, orice cerință suplimentară care poate să fi fost prevăzută în actul delegat adoptat în conformitate cu articolul 4 alineatul (3).

Expunere de motive

Se propun aceste adăugiri pentru a se garanta că cererile de asistență prin FEG răspund mai bine necesităților și așteptărilor lucrătorilor disponibilizați și că măsurile finanțate sunt pe deplin complementare cu cadrele politice europene și naționale.

Amendamentul 4

Articolul 11 alineatul (4)

Asistență tehnică la inițiativa Comisiei

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Asistența tehnică oferită de Comisie include furnizarea de informații și orientări statelor membre pentru utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG. De asemenea, Comisia poate furniza informații privind utilizarea FEG și partenerilor sociali naționali și europeni. | Asistența tehnică oferită de Comisie include furnizarea de informații și orientări statelor membre pentru utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG. De asemenea, Comisia furniza privind utilizarea FEG partenerilor sociali naționali și europeni . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Asistența tehnică oferită de Comisie include furnizarea de informații și orientări statelor membre pentru utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG. De asemenea, Comisia poate furniza informații privind utilizarea FEG și partenerilor sociali naționali și europeni.

Asistența tehnică oferită de Comisie include furnizarea de informații și orientări statelor membre pentru utilizarea, monitorizarea și evaluarea FEG. De asemenea, Comisia furniza privind utilizarea FEG partenerilor sociali naționali și europeni .

Expunere de motive

Motive evidente.

Amendamentul 5

Articolul 13 alineatul (1)

Stabilirea contribuției financiare

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Pe baza evaluării efectuate în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), luând în considerare, în special, numărul de lucrători vizați, acțiunile propuse și costurile estimate, Comisia evaluează și propune în cel mai scurt timp cuantumul contribuției financiare care se poate acorda, după caz, în limita resurselor disponibile. Valoarea nu poate depăși 50 % din totalul costurilor estimate menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (e) sau 65 % din aceste costuri în cazul cererilor depuse de unstat membru pe teritoriul căruia este eligibilă cel puțin o regiune la nivel NUTS II în conformitate cu obiectivul „Convergență” al fondurilor structurale. Comisia, în evaluarea acestor cazuri, va decide dacă rata de cofinanțare de 65 % este justificată. | Pe baza evaluării efectuate în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), luând în considerare, în special, numărul de lucrători vizați, acțiunile propuse și costurile estimate, Comisia evaluează și propune în cel mai scurt timp cuantumul contribuției financiare care se poate acorda, după caz, în limita resurselor disponibile. Valoarea nu poate depăși  % din totalul costurilor estimate menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (e) sau  % din aceste costuri în cazul cererilor depuse de unstat membru pe teritoriul căruia cel puțin o regiune la nivel NUTS II . Comisia, în evaluarea acestor cazuri, va decide dacă rata de cofinanțare de  % este justificată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Pe baza evaluării efectuate în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), luând în considerare, în special, numărul de lucrători vizați, acțiunile propuse și costurile estimate, Comisia evaluează și propune în cel mai scurt timp cuantumul contribuției financiare care se poate acorda, după caz, în limita resurselor disponibile. Valoarea nu poate depăși 50 % din totalul costurilor estimate menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (e) sau 65 % din aceste costuri în cazul cererilor depuse de unstat membru pe teritoriul căruia este eligibilă cel puțin o regiune la nivel NUTS II în conformitate cu obiectivul „Convergență” al fondurilor structurale. Comisia, în evaluarea acestor cazuri, va decide dacă rata de cofinanțare de 65 % este justificată.

Pe baza evaluării efectuate în conformitate cu articolul 8 alineatul (3), luând în considerare, în special, numărul de lucrători vizați, acțiunile propuse și costurile estimate, Comisia evaluează și propune în cel mai scurt timp cuantumul contribuției financiare care se poate acorda, după caz, în limita resurselor disponibile. Valoarea nu poate depăși  % din totalul costurilor estimate menționate la articolul 8 alineatul (2) litera (e) sau  % din aceste costuri în cazul cererilor depuse de unstat membru pe teritoriul căruia cel puțin o regiune la nivel NUTS II . Comisia, în evaluarea acestor cazuri, va decide dacă rata de cofinanțare de  % este justificată.

Expunere de motive

Propunerea Comisiei Europene nu este clară, sigură și echitabilă. În contextul deciziei Consiliului Ocuparea Forței de Muncă din 1 decembrie 2011 de a se reveni la rata de cofinanțare de 50 %, prezentul amendament propune o rată de cofinanțare de bază mai ridicată și o rată și mai ridicată pentru statele membre care resimt cel mai puternic efectele crizei actuale a datoriei suverane. Aceasta ar trebui să contribuie la depășirea problemei lipsei resurselor de cofinanțare și să garanteze o mai mare certitudine statelor membre atunci când introduc o cerere.

Bruxelles, 3 mai 2012.

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  COM(2011) 500 final.

1

(2)  Consiliul Ocuparea Forței de Muncă, 1 decembrie 2011.

2

(3)  Așa cum se prevede în inițiativa emblematică a Strategiei Europa 2020 „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”.

3

(4)  Parteneriatul și guvernanța pe mai multe niveluri, principii incluse în Regulamentul de stabilire a unor dispoziții comune privind fondurile structurale și alte fonduri ale UE [COM(2011) 615 final].

4

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/167

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Programul Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială

2012/C 225/13

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază necesitatea de a orienta acțiunea programului în special către tinerii cei mai afectați de criză: dată fiind rata șomajului în rândul tinerilor, de peste 20 %, trebuie să li se acorde prioritate. De asemenea, trebuie să se acorde mare atenție și categoriei șomerilor de lungă durată, care reprezintă în medie 3,8 % dintre rezidenții în vârstă de muncă din statele membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

subliniază necesitatea de a orienta acțiunea programului în special către tinerii cei mai afectați de criză: dată fiind rata șomajului în rândul tinerilor, de peste 20 %, trebuie să li se acorde prioritate. De asemenea, trebuie să se acorde mare atenție și categoriei șomerilor de lungă durată, care reprezintă în medie 3,8 % dintre rezidenții în vârstă de muncă din statele membre ale Uniunii Europene;

| — | subliniază cu convingere necesitatea ca, în partea referitoare la inovarea socială, proiectul să acorde experimentării propriu-zise o parte mult mai mare din fonduri decât cea prevăzută de Comisie, mai ales în cazul unor proiecte privind prioritățile politice și, îndeosebi, incluziunea socială a tinerilor; |
| --- | --- |

—

subliniază cu convingere necesitatea ca, în partea referitoare la inovarea socială, proiectul să acorde experimentării propriu-zise o parte mult mai mare din fonduri decât cea prevăzută de Comisie, mai ales în cazul unor proiecte privind prioritățile politice și, îndeosebi, incluziunea socială a tinerilor;

| — | confirmă importanța susținerii mobilității geografice a lucrătorilor la nivel european și consideră că EURES va fi un instrument din ce în ce mai util numai dacă va reuși cu adevărat să stabilească o relație între cererea și oferta de locuri de muncă și dacă rezultatele sale vor putea fi supuse unei evaluări eficiente. Subliniază contribuția pe care o pot avea regiunile și autoritățile locale în acest sector; |
| --- | --- |

—

confirmă importanța susținerii mobilității geografice a lucrătorilor la nivel european și consideră că EURES va fi un instrument din ce în ce mai util numai dacă va reuși cu adevărat să stabilească o relație între cererea și oferta de locuri de muncă și dacă rezultatele sale vor putea fi supuse unei evaluări eficiente. Subliniază contribuția pe care o pot avea regiunile și autoritățile locale în acest sector;

| — | nutrește totuși îndoieli cu privire la decizia de a scoate din programul privind inovarea socială referința la egalitatea de gen și la combaterea discriminării. |
| --- | --- |

—

nutrește totuși îndoieli cu privire la decizia de a scoate din programul privind inovarea socială referința la egalitatea de gen și la combaterea discriminării.

| Raportor | dl Enrico ROSSI (IT-PSE), președintele Regiunii Toscana |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială
  COM(2011) 609 final |

Raportor

dl Enrico ROSSI (IT-PSE), președintele Regiunii Toscana

Document de referință

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii Europene pentru schimbări sociale și inovare socială

COM(2011) 609 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | întâmpină cu satisfacție decizia Comisiei de a prezenta pentru perioada 2014-2020 noile regulamente Progress, Microfinanțare și EURES, reunindu-le în cadrul Programului pentru schimbări sociale și inovare socială; |
| --- | --- |

1.

întâmpină cu satisfacție decizia Comisiei de a prezenta pentru perioada 2014-2020 noile regulamente Progress, Microfinanțare și EURES, reunindu-le în cadrul Programului pentru schimbări sociale și inovare socială;

| 2. | insistă asupra importanței aprofundării conceptului de inovare socială, pe care o consideră un instrument esențial de prevenire a riscului de excluziune socială și de combatere a excluziunii în curs, în special într-o perioadă de criză care riscă să afecteze coeziunea și modelul social european; |
| --- | --- |

2.

insistă asupra importanței aprofundării conceptului de inovare socială, pe care o consideră un instrument esențial de prevenire a riscului de excluziune socială și de combatere a excluziunii în curs, în special într-o perioadă de criză care riscă să afecteze coeziunea și modelul social european;

| 3. | nutrește totuși îndoieli cu privire la decizia de a scoate din programul privind inovarea socială referința la egalitatea de gen și la combaterea discriminării; |
| --- | --- |

3.

nutrește totuși îndoieli cu privire la decizia de a scoate din programul privind inovarea socială referința la egalitatea de gen și la combaterea discriminării;

| 4. | subliniază necesitatea de a orienta acțiunea programului în special către tinerii cei mai afectați de criză: dată fiind rata șomajului în rândul tinerilor, de peste 20 %, trebuie să li se acorde prioritate. De asemenea, trebuie să se acorde mare atenție și categoriei șomerilor de lungă durată, care reprezintă în medie 3,8 % dintre rezidenții în vârstă de muncă din statele membre ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea de a orienta acțiunea programului în special către tinerii cei mai afectați de criză: dată fiind rata șomajului în rândul tinerilor, de peste 20 %, trebuie să li se acorde prioritate. De asemenea, trebuie să se acorde mare atenție și categoriei șomerilor de lungă durată, care reprezintă în medie 3,8 % dintre rezidenții în vârstă de muncă din statele membre ale Uniunii Europene;

| 5. | subliniază, de asemenea, nevoia unei definiții mai clare a „economiei sociale” și face referire în mod special în această privință la raportul Parlamentului European privind economia socială (1); |
| --- | --- |

5.

subliniază, de asemenea, nevoia unei definiții mai clare a „economiei sociale” și face referire în mod special în această privință la raportul Parlamentului European privind economia socială (1);

| 6. | subliniază importanța coerenței în utilizarea fondurilor destinate programului actual și a celor ale Fondului social european. Insistă asupra necesității unui angajament din partea Comisiei și a autorităților regionale, pentru asigurarea acestei coerențe, prin măsuri identificate de Comisie. Acest demers se poate reflecta deja în definirea orientărilor privind achizițiile publice, precum și a procedurii de analiză a proiectelor; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța coerenței în utilizarea fondurilor destinate programului actual și a celor ale Fondului social european. Insistă asupra necesității unui angajament din partea Comisiei și a autorităților regionale, pentru asigurarea acestei coerențe, prin măsuri identificate de Comisie. Acest demers se poate reflecta deja în definirea orientărilor privind achizițiile publice, precum și a procedurii de analiză a proiectelor;

| 7. | subliniază cu convingere necesitatea ca, în partea referitoare la inovarea socială, proiectul să acorde experimentării propriu-zise o parte mult mai mare din fonduri decât cea prevăzută de Comisie, mai ales în cazul unor proiecte privind prioritățile politice și, îndeosebi, incluziunea socială a tinerilor; |
| --- | --- |

7.

subliniază cu convingere necesitatea ca, în partea referitoare la inovarea socială, proiectul să acorde experimentării propriu-zise o parte mult mai mare din fonduri decât cea prevăzută de Comisie, mai ales în cazul unor proiecte privind prioritățile politice și, îndeosebi, incluziunea socială a tinerilor;

| 8. | confirmă, în contextul politic și economic actual, importanța măsurilor de microcreditare, care ar trebui să îi ajute pe cetățeni (în special pe tineri și femei), să întreprindă activități proprii, să își dezvolte activitățile antreprenoriale sau să își îmbunătățească propria capacitate operațională; |
| --- | --- |

8.

confirmă, în contextul politic și economic actual, importanța măsurilor de microcreditare, care ar trebui să îi ajute pe cetățeni (în special pe tineri și femei), să întreprindă activități proprii, să își dezvolte activitățile antreprenoriale sau să își îmbunătățească propria capacitate operațională;

| 9. | subliniază că, și în acest sector, trebuie să se acorde prioritate atât categoriilor sociale vulnerabile și expuse riscurilor, cât și întreprinderilor sociale; amintește că experiențele de microfinanțare au dat dovadă de eficiență până în prezent, în ceea ce privește atât succesul investițiilor, cât și rata scăzută de nerestituire a sumelor împrumutate; |
| --- | --- |

9.

subliniază că, și în acest sector, trebuie să se acorde prioritate atât categoriilor sociale vulnerabile și expuse riscurilor, cât și întreprinderilor sociale; amintește că experiențele de microfinanțare au dat dovadă de eficiență până în prezent, în ceea ce privește atât succesul investițiilor, cât și rata scăzută de nerestituire a sumelor împrumutate;

| 10. | confirmă importanța susținerii mobilității geografice a lucrătorilor la nivel european și consideră că EURES va fi un instrument din ce în ce mai util numai dacă va reuși cu adevărat să stabilească o relație între cererea și oferta de locuri de muncă și dacă rezultatele sale vor putea fi supuse unei evaluări eficiente. Subliniază contribuția pe care o pot avea regiunile și autoritățile locale în acest sector; |
| --- | --- |

10.

confirmă importanța susținerii mobilității geografice a lucrătorilor la nivel european și consideră că EURES va fi un instrument din ce în ce mai util numai dacă va reuși cu adevărat să stabilească o relație între cererea și oferta de locuri de muncă și dacă rezultatele sale vor putea fi supuse unei evaluări eficiente. Subliniază contribuția pe care o pot avea regiunile și autoritățile locale în acest sector;

| 11. | amintește că, în pofida angajamentului instituțiilor, persistă încă obstacole concrete importante în calea mobilității geografice intracomunitare a lucrătorilor, mai ales în cazul celor care trăiesc în regiunile mai îndepărtate de continent sau în cele ultraperiferice; |
| --- | --- |

11.

amintește că, în pofida angajamentului instituțiilor, persistă încă obstacole concrete importante în calea mobilității geografice intracomunitare a lucrătorilor, mai ales în cazul celor care trăiesc în regiunile mai îndepărtate de continent sau în cele ultraperiferice;

| 12. | insistă asupra îmbunătățirii procedurilor de evaluare în scopul cunoașterii efectelor întregului program și solicită angajamentul Comisiei de a da curs fără întârziere evaluărilor finale prevăzute ale programelor corespunzătoare aflate în desfășurare, prezentând eventuale modificări de adus noilor programe; |
| --- | --- |

12.

insistă asupra îmbunătățirii procedurilor de evaluare în scopul cunoașterii efectelor întregului program și solicită angajamentul Comisiei de a da curs fără întârziere evaluărilor finale prevăzute ale programelor corespunzătoare aflate în desfășurare, prezentând eventuale modificări de adus noilor programe;

| 13. | subliniază faptul că inovarea socială permite prevenirea riscului de excluziune socială și combaterea excluziunii în curs, în special într-o perioadă de criză care riscă să afecteze coeziunea și modelul social european; amintește că suntem, într-adevăr, expuși riscului declanșării unei crize a generațiilor, cu urmări greu de prevăzut asupra modelului nostru de societate și chiar asupra sistemului democratic; în consecință, solicită Europei să își asume responsabilitățile și să încurajeze experimentarea socială, precum și să difuzeze bunele practici care decurg din aceasta, astfel încât să pună la punct modele de intervenție eficiente, care să poată fi utilizate pretutindeni în Uniune; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că inovarea socială permite prevenirea riscului de excluziune socială și combaterea excluziunii în curs, în special într-o perioadă de criză care riscă să afecteze coeziunea și modelul social european; amintește că suntem, într-adevăr, expuși riscului declanșării unei crize a generațiilor, cu urmări greu de prevăzut asupra modelului nostru de societate și chiar asupra sistemului democratic; în consecință, solicită Europei să își asume responsabilitățile și să încurajeze experimentarea socială, precum și să difuzeze bunele practici care decurg din aceasta, astfel încât să pună la punct modele de intervenție eficiente, care să poată fi utilizate pretutindeni în Uniune;

| 14. | reamintește avizul Comitetului privind instrumentul de microfinanțare
   (2) din 7 octombrie 2009 și importanța pe care o poate avea instrumentul de microfinanțare în combaterea excluziunii. Reflecția Comitetului vizând identificarea categoriilor la care se referă acest instrument, precum și precizarea că nu este vorba de un instrument destinat finanțării consumului, ci înființării sau consolidării micilor întreprinderi inovatoare sau sociale (care de regulă nu pot beneficia de împrumuturi bancare), servesc la precizarea funcției sale. Subliniază faptul că acțiunea europeană intervine într-o a doua etapă, prin susținerea actorilor naționali, regionali sau locali care acordă microcreditul; subliniază, de asemenea, că importanța acestui instrument rezidă în contribuția la instituirea unui mecanism virtuos de autosusținere a întreprinderilor beneficiare și de regenerare a fondurilor disponibile datorită ratei de rambursare ridicate. Solicită, prin urmare, o reglementare europeană solidă, care să evidențieze elementele comune la nivel european, pentru armonizarea sau generalizarea practicilor de microcreditare. Comitetul atrage atenția Comisiei și asupra exemplelor pozitive de organizații fără scop lucrativ care depun deja eforturi remarcabile în ceea ce privește acordarea microcreditelor. Pentru a menține această situație, este important ca UE să nu creeze o proprie organizație paralelă, ci să sprijine eforturile depuse deja; |
| --- | --- |

14.

reamintește avizul Comitetului privind instrumentul de microfinanțare
   (2) din 7 octombrie 2009 și importanța pe care o poate avea instrumentul de microfinanțare în combaterea excluziunii. Reflecția Comitetului vizând identificarea categoriilor la care se referă acest instrument, precum și precizarea că nu este vorba de un instrument destinat finanțării consumului, ci înființării sau consolidării micilor întreprinderi inovatoare sau sociale (care de regulă nu pot beneficia de împrumuturi bancare), servesc la precizarea funcției sale. Subliniază faptul că acțiunea europeană intervine într-o a doua etapă, prin susținerea actorilor naționali, regionali sau locali care acordă microcreditul; subliniază, de asemenea, că importanța acestui instrument rezidă în contribuția la instituirea unui mecanism virtuos de autosusținere a întreprinderilor beneficiare și de regenerare a fondurilor disponibile datorită ratei de rambursare ridicate. Solicită, prin urmare, o reglementare europeană solidă, care să evidențieze elementele comune la nivel european, pentru armonizarea sau generalizarea practicilor de microcreditare. Comitetul atrage atenția Comisiei și asupra exemplelor pozitive de organizații fără scop lucrativ care depun deja eforturi remarcabile în ceea ce privește acordarea microcreditelor. Pentru a menține această situație, este important ca UE să nu creeze o proprie organizație paralelă, ci să sprijine eforturile depuse deja;

| 15. | cât despre EURES, îndeamnă Comisia să procedeze în așa fel încât acest instrument să fie mai eficient prin corelarea cererii și ofertei și prin intermediul serviciilor de ocupare a forței de muncă de la nivel național și regional; solicită ca EURES să răspundă mai bine nevoilor tinerilor aflați în căutarea unui prim loc de muncă, promovând circulația persoanelor fără experiență în câmpul muncii, luând totodată în considerare faptul că există cerere de lucrători tineri calificați și în multe orașe mici și zone rurale; subliniază, de asemenea, nevoia unei abordări ambițioase a problemei reprezentate de piedicile din calea liberei circulații a lucrătorilor, cum ar fi depărtarea de continent; instrumentul ar trebui să ia măsuri în acest sens, fără a se limita la prestarea unor servicii de plasament; |
| --- | --- |

15.

cât despre EURES, îndeamnă Comisia să procedeze în așa fel încât acest instrument să fie mai eficient prin corelarea cererii și ofertei și prin intermediul serviciilor de ocupare a forței de muncă de la nivel național și regional; solicită ca EURES să răspundă mai bine nevoilor tinerilor aflați în căutarea unui prim loc de muncă, promovând circulația persoanelor fără experiență în câmpul muncii, luând totodată în considerare faptul că există cerere de lucrători tineri calificați și în multe orașe mici și zone rurale; subliniază, de asemenea, nevoia unei abordări ambițioase a problemei reprezentate de piedicile din calea liberei circulații a lucrătorilor, cum ar fi depărtarea de continent; instrumentul ar trebui să ia măsuri în acest sens, fără a se limita la prestarea unor servicii de plasament;

Aspecte specifice

| 16. | își exprimă îngrijorarea cu privire la eliminarea, în raport cu actualul program Progress, a referirii la egalitatea de gen și la nediscriminare, din motive ce țin de două riscuri majore: deplasarea atenției dinspre necesitatea înlăturării obstacolelor sociale din calea egalității înspre simpla recunoaștere, tradițională, a drepturilor, și dispersarea intervențiilor novatoare din domeniul social; |
| --- | --- |

16.

își exprimă îngrijorarea cu privire la eliminarea, în raport cu actualul program Progress, a referirii la egalitatea de gen și la nediscriminare, din motive ce țin de două riscuri majore: deplasarea atenției dinspre necesitatea înlăturării obstacolelor sociale din calea egalității înspre simpla recunoaștere, tradițională, a drepturilor, și dispersarea intervențiilor novatoare din domeniul social;

| 17. | confirmă faptul că bugetul programului este în continuare inferior necesităților, mai ales celor în materie de experimentare socială, deși Comisia propune utilizarea a 17 % din buget în acest sens; |
| --- | --- |

17.

confirmă faptul că bugetul programului este în continuare inferior necesităților, mai ales celor în materie de experimentare socială, deși Comisia propune utilizarea a 17 % din buget în acest sens;

| 18. | în ceea ce privește microfinanțarea, consideră necesară confirmarea avizului din 2009, ținând seama și de faptul că punerea în aplicare a programului cofinanțat de BEI și FEI datează de ceva mai mult de un an. În plus, arată că ar trebui acordată o atenție specială anumitor acțiuni specifice de susținere a furnizorilor de microcredite, pentru ca să își desfășoare activitatea în condiții minime de echilibru și sustenabilitate, amintind că eficiența măsurilor de microfinanțare este strâns legată de dimensiunea furnizorilor și de calitatea serviciilor de microfinanțare oferite. De aici și necesitatea de a se încuraja și susține rețelele naționale și/sau regionale de microfinanțare, care funcționează ca structuri secundare de sprijin pentru diverșii furnizori teritoriali; |
| --- | --- |

18.

în ceea ce privește microfinanțarea, consideră necesară confirmarea avizului din 2009, ținând seama și de faptul că punerea în aplicare a programului cofinanțat de BEI și FEI datează de ceva mai mult de un an. În plus, arată că ar trebui acordată o atenție specială anumitor acțiuni specifice de susținere a furnizorilor de microcredite, pentru ca să își desfășoare activitatea în condiții minime de echilibru și sustenabilitate, amintind că eficiența măsurilor de microfinanțare este strâns legată de dimensiunea furnizorilor și de calitatea serviciilor de microfinanțare oferite. De aici și necesitatea de a se încuraja și susține rețelele naționale și/sau regionale de microfinanțare, care funcționează ca structuri secundare de sprijin pentru diverșii furnizori teritoriali;

| 19. | insistă asupra necesității unei coerențe a acțiunii europene, atunci când există mai multe programe în domeniile inovării și microfinanțării; solicită garantarea unei coerențe sporite între programul pentru schimbări sociale și inovare socială și FSE, ținându-se seama de diversitatea structurală a organismelor de gestionare – Comisia, pentru acest program, și autoritățile naționale și regionale, pentru Fondul social. În acest sens, formulează trei propuneri: angajamentul regiunilor privind utilizarea Fondului social sau a altor fonduri pentru punerea în aplicare a bunelor practici la care s-a ajuns în acest cadru; posibilitatea Comitetului Regiunilor de a prezenta orientări pe tema coerenței în momentul publicării invitației de participare la procedura de ofertare; dacă dimensiunea teritorială a proiectelor o impune, regiunile și autoritățile locale interesate ar trebui să-și exprime părerea despre fiecare dintre proiectele prezentate, în vederea garantării sinergiei și coordonării modurilor în care acestea utilizează FSE; |
| --- | --- |

19.

insistă asupra necesității unei coerențe a acțiunii europene, atunci când există mai multe programe în domeniile inovării și microfinanțării; solicită garantarea unei coerențe sporite între programul pentru schimbări sociale și inovare socială și FSE, ținându-se seama de diversitatea structurală a organismelor de gestionare – Comisia, pentru acest program, și autoritățile naționale și regionale, pentru Fondul social. În acest sens, formulează trei propuneri: angajamentul regiunilor privind utilizarea Fondului social sau a altor fonduri pentru punerea în aplicare a bunelor practici la care s-a ajuns în acest cadru; posibilitatea Comitetului Regiunilor de a prezenta orientări pe tema coerenței în momentul publicării invitației de participare la procedura de ofertare; dacă dimensiunea teritorială a proiectelor o impune, regiunile și autoritățile locale interesate ar trebui să-și exprime părerea despre fiecare dintre proiectele prezentate, în vederea garantării sinergiei și coordonării modurilor în care acestea utilizează FSE;

| 20. | în sfârșit, pentru cele trei axe ale programului, constată că există problema unei evaluări mai precise a eficienței, mai ales pentru microfinanțare și pentru EURES, în cazul celui din urmă, pentru a ști cât s-a realizat sau câte persoane și-au găsit de lucru mulțumită acestui program. Consideră că Comisia ar trebui să se angajeze să prezinte mai repede rezultatele evaluărilor programelor actuale, care vor fi publicate numai după intrarea în vigoare a programelor noi, și să prezinte eventuale modificări sau completări ale celor din urmă. |
| --- | --- |

20.

în sfârșit, pentru cele trei axe ale programului, constată că există problema unei evaluări mai precise a eficienței, mai ales pentru microfinanțare și pentru EURES, în cazul celui din urmă, pentru a ști cât s-a realizat sau câte persoane și-au găsit de lucru mulțumită acestui program. Consideră că Comisia ar trebui să se angajeze să prezinte mai repede rezultatele evaluărilor programelor actuale, care vor fi publicate numai după intrarea în vigoare a programelor noi, și să prezinte eventuale modificări sau completări ale celor din urmă.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În conformitate cu articolul 9 din Tratat, programul ar trebui să se asigure că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, se ține seama de cerințele legate de promovarea unui nivel înalt de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale adecvate și de lupta împotriva excluziunii sociale. | În conformitate cu articolul 9 din Tratat , programul ar trebui să se asigure că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, se ține seama de cerințele legate de promovarea unui nivel înalt de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale adecvate și de lupta împotriva excluziunii sociale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În conformitate cu articolul 9 din Tratat, programul ar trebui să se asigure că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, se ține seama de cerințele legate de promovarea unui nivel înalt de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale adecvate și de lupta împotriva excluziunii sociale.

În conformitate cu articolul 9 din Tratat , programul ar trebui să se asigure că, în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor Uniunii, se ține seama de cerințele legate de promovarea unui nivel înalt de ocupare a forței de muncă, de garantarea unei protecții sociale adecvate și de lupta împotriva excluziunii sociale.

Expunere de motive

Este necesar să se sublinieze nevoia de coerență între punerea în aplicare a acestui program și Strategia Europa 2020.

Amendamentul 2

Articolul 4 alineatul (1), literă nouă, (f)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 4
  Obiectivele generale ale programului
  1.   Programul urmărește să contribuie la următoarele obiective generale:






  (a) | ...; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 4

Obiectivele generale ale programului

1.   Programul urmărește să contribuie la următoarele obiective generale:

(a)

...;

| (b) | să sprijine dezvoltarea unor sisteme adecvate, accesibile și eficiente de protecție socială și a piețelor muncii și să faciliteze reforma politică, prin promovarea unei bune guvernări, a învățării reciproce și a inovării sociale; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine dezvoltarea unor sisteme adecvate, accesibile și eficiente de protecție socială și a piețelor muncii și să faciliteze reforma politică, prin promovarea unei bune guvernări, a învățării reciproce și a inovării sociale;

| (c) | ...; |
| --- | --- |

(c)

...;

| (d) | să promoveze mobilitatea geografică a lucrătorilor și să stimuleze oportunitățile de ocupare a forței de muncă prin dezvoltarea piețelor europene ale muncii, deschise și accesibile tuturor; |
| --- | --- |

(d)

să promoveze mobilitatea geografică a lucrătorilor și să stimuleze oportunitățile de ocupare a forței de muncă prin dezvoltarea piețelor europene ale muncii, deschise și accesibile tuturor;

| (e) | să promoveze ocuparea forței de muncă și incluziunea socială prin creșterea disponibilității și accesibilității microfinanțărilor pentru categoriile vulnerabile și microîntreprinderi și prin facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile sociale. |
| --- | --- |

(e)

să promoveze ocuparea forței de muncă și incluziunea socială prin creșterea disponibilității și accesibilității microfinanțărilor pentru categoriile vulnerabile și microîntreprinderi și prin facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile sociale.

Articolul 4

Obiectivele generale ale programului

1.   Programul urmărește să contribuie la următoarele obiective generale:

| (a) | să încurajeze adeziunea la obiectivele Uniunii în domeniul social, al ocupării forței de muncă și al condițiilor de muncă în rândul principalilor responsabili politici europeni și naționali, precum și în rândul altor părți interesate pentru a determina realizarea unor acțiuni concrete și coordonate, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

(a)

să încurajeze adeziunea la obiectivele Uniunii în domeniul social, al ocupării forței de muncă și al condițiilor de muncă în rândul principalilor responsabili politici europeni și naționali, precum și în rândul altor părți interesate pentru a determina realizarea unor acțiuni concrete și coordonate, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre;

| (b) | să sprijine dezvoltarea unor sisteme adecvate, accesibile și eficiente de protecție socială și a piețelor muncii și să faciliteze tuturor reforma politică, prin promovarea unei bune guvernări, a învățării reciproce și a inovării sociale; |
| --- | --- |

(b)

să sprijine dezvoltarea unor sisteme adecvate, accesibile și eficiente de protecție socială și a piețelor muncii și să faciliteze tuturor reforma politică, prin promovarea unei bune guvernări, a învățării reciproce și a inovării sociale;

| (c) | să modernizeze legislația Uniunii în conformitate cu principiile reglementării inteligente și să garanteze aplicarea efectivă a legislației Uniunii în domeniile legate de condițiile de muncă; |
| --- | --- |

(c)

să modernizeze legislația Uniunii în conformitate cu principiile reglementării inteligente și să garanteze aplicarea efectivă a legislației Uniunii în domeniile legate de condițiile de muncă;

| (d) | să promoveze mobilitatea geografică a lucrătorilor și să stimuleze oportunitățile de ocupare a forței de muncă prin dezvoltarea piețelor europene ale muncii, deschise și accesibile tuturor; |
| --- | --- |

(d)

să promoveze mobilitatea geografică a lucrătorilor și să stimuleze oportunitățile de ocupare a forței de muncă prin dezvoltarea piețelor europene ale muncii, deschise și accesibile tuturor;

| (e) | să promoveze ocuparea forței de muncă și incluziunea socială prin creșterea disponibilității și accesibilității microfinanțărilor pentru categoriile vulnerabile și microîntreprinderi și prin facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile sociale. |
| --- | --- |

(e)

să promoveze ocuparea forței de muncă și incluziunea socială prin creșterea disponibilității și accesibilității microfinanțărilor pentru categoriile vulnerabile și microîntreprinderi și prin facilitarea accesului la finanțare pentru întreprinderile sociale.

| (f) | |
| --- | --- |

(f)

Expunere de motive

Pentru litera (b): este necesar să se promoveze participarea tuturor părților interesate relevante la dezvoltarea sistemului de protecție socială. Pentru litera (d): microfinanțarea ar putea fi singura modalitate prin care tinerii pot înființa sau dezvolta o întreprindere. Pentru litera (f): implicarea activă a tuturor actorilor relevanți reprezintă o condiție pentru acest program.

Amendamentul 3

Articolul 5 alineatul (2) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 2. Axelor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) li se alocă, cu titlu indicativ, următoarele procente:






  (a) | 60 % pentru axa Progress, din care cel puțin 17 % se alocă pentru promovarea experimentării sociale ca metodă de testare și pentru evaluarea soluțiilor inovatoare în vederea dezvoltării acestora; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

2. Axelor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) li se alocă, cu titlu indicativ, următoarele procente:

(a)

60 % pentru axa Progress, din care cel puțin 17 % se alocă pentru promovarea experimentării sociale ca metodă de testare și pentru evaluarea soluțiilor inovatoare în vederea dezvoltării acestora;

| (b) | 15 % pentru axa EURES; |
| --- | --- |

(b)

15 % pentru axa EURES;

| (c) | 20 % pentru axa Microfinanțare și antreprenoriat social. |
| --- | --- |

(c)

20 % pentru axa Microfinanțare și antreprenoriat social.

2. Axelor prevăzute la articolul 3 alineatul (1) li se alocă, cu titlu indicativ, următoarele procente:

| (a) | 60 % pentru axa Progress, din care cel puțin se alocă pentru promovarea experimentării sociale ca metodă de testare și pentru evaluarea soluțiilor inovatoare în vederea dezvoltării acestora ; . |
| --- | --- |

(a)

60 % pentru axa Progress, din care cel puțin se alocă pentru promovarea experimentării sociale ca metodă de testare și pentru evaluarea soluțiilor inovatoare în vederea dezvoltării acestora ; .

| (b) | 15 % pentru axa EURES; |
| --- | --- |

(b)

15 % pentru axa EURES;

| (c) | 20 % pentru axa Microfinanțare și antreprenoriat social. |
| --- | --- |

(c)

20 % pentru axa Microfinanțare și antreprenoriat social.

Expunere de motive

Este foarte important să se accentueze nevoia de a se acorda o atenție deosebită experimentării concrete și combaterii șomajului în rândul tinerilor, în special în lumina celor mai recente statistici.

Amendamentul 4

Articolul 8 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Coerență și complementaritate
  1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, se asigură că activitățile desfășurate în cadrul programului sunt coerente cu alte acțiuni ale Uniunii și complementare acestora, în special cu cele din cadrul Fondului social european (FSE) și în domenii precum dialogul social, justiția și drepturile fundamentale, educație, formare profesională și politica în domeniul tineretului, cercetare și inovare, antreprenoriat, sănătate, extindere și relații externe, precum și în politica economică generală. | Coerență și complementaritate
  1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, se asigură că activitățile desfășurate în cadrul programului sunt coerente cu alte acțiuni ale Uniunii și complementare acestora, în special cu cele din cadrul Fondului social european (FSE) și în domenii precum dialogul social, justiția și drepturile fundamentale, educație, formare profesională și politica în domeniul tineretului, cercetare și inovare, antreprenoriat, sănătate, extindere și relații externe, precum și în politica economică generală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Coerență și complementaritate

1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, se asigură că activitățile desfășurate în cadrul programului sunt coerente cu alte acțiuni ale Uniunii și complementare acestora, în special cu cele din cadrul Fondului social european (FSE) și în domenii precum dialogul social, justiția și drepturile fundamentale, educație, formare profesională și politica în domeniul tineretului, cercetare și inovare, antreprenoriat, sănătate, extindere și relații externe, precum și în politica economică generală.

Coerență și complementaritate

1.   Comisia, în cooperare cu statele membre, se asigură că activitățile desfășurate în cadrul programului sunt coerente cu alte acțiuni ale Uniunii și complementare acestora, în special cu cele din cadrul Fondului social european (FSE) și în domenii precum dialogul social, justiția și drepturile fundamentale, educație, formare profesională și politica în domeniul tineretului, cercetare și inovare, antreprenoriat, sănătate, extindere și relații externe, precum și în politica economică generală.

Expunere de motive

Dat fiind faptul că fondurile publice naționale și europene sunt relativ limitate, este esențial să se asigure coerența și sinergia cheltuielilor efectuate. Din acest motiv, trebuie consolidată continuitatea operațională între acțiunile experimentale și trebuie definite bunele practici și intervențiile din fonduri operaționale, precum FEDER și, în special, FSE. În multe situații este important să se verifice coerența dintre cheltuielile de experimentare și cheltuielile operaționale care vor urma, pe baza orientărilor trasate de autoritățile regionale competente, fără a limita totuși autonomia de decizie a Comisiei privind aprobarea proiectelor, în conformitate cu dispozițiile corespunzătoare.

Amendamentul 5

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Monitorizare
  Pentru a monitoriza cu regularitate programul și a aduce ajustările necesare priorităților sale politice și de finanțare, Comisia întocmește rapoarte bienale de monitorizare și le trimite Parlamentului European și Consiliului. Aceste rapoarte prezintă rezultatele programului și măsura în care activitățile din cadrul acestuia au abordat aspecte care țin de egalitatea de gen și de lupta împotriva discriminării, inclusiv aspectele privind accesibilitatea. | Monitorizare
  Pentru a monitoriza cu regularitate programul și a aduce ajustările necesare priorităților sale politice și de finanțare, Comisia întocmește rapoarte bienale de monitorizare și le trimite Parlamentului European Consiliului . Aceste rapoarte prezintă rezultatele programului și măsura în care activitățile din cadrul acestuia au abordat aspecte care țin de egalitatea de gen și de lupta împotriva discriminării, inclusiv aspectele privind accesibilitatea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Monitorizare

Pentru a monitoriza cu regularitate programul și a aduce ajustările necesare priorităților sale politice și de finanțare, Comisia întocmește rapoarte bienale de monitorizare și le trimite Parlamentului European și Consiliului. Aceste rapoarte prezintă rezultatele programului și măsura în care activitățile din cadrul acestuia au abordat aspecte care țin de egalitatea de gen și de lupta împotriva discriminării, inclusiv aspectele privind accesibilitatea.

Monitorizare

Pentru a monitoriza cu regularitate programul și a aduce ajustările necesare priorităților sale politice și de finanțare, Comisia întocmește rapoarte bienale de monitorizare și le trimite Parlamentului European Consiliului . Aceste rapoarte prezintă rezultatele programului și măsura în care activitățile din cadrul acestuia au abordat aspecte care țin de egalitatea de gen și de lupta împotriva discriminării, inclusiv aspectele privind accesibilitatea.

Expunere de motive

Multe dintre acțiunile prevăzute în program au efecte semnificative asupra acțiunii regionale sau decurg din aceasta. Iată de ce CoR trebuie să se poată exprima, pentru a propune Comisiei orientări coerente cu programele regionale.

Amendamentul 6

Articolul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 22
  Obiective specifice
  Pe lângă obiectivele generale prevăzute la articolul 4, obiectivele specifice ale axei Microfinanțare și antreprenoriat social sunt:






  1. | Facilitarea accesului la microfinanțare și creșterea disponibilității acesteia pentru:






  (a) | persoanele care și-au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă sau care au dificultăți de integrare sau reintegrare pe piața muncii, persoanele care se confruntă cu amenințarea excluderii sociale sau cele vulnerabile, aflate într-o situație dezavantajoasă în privința accesului la piața de credit convențională și care doresc să deschidă sau să-și dezvolte propria microîntreprindere; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 22

Obiective specifice

Pe lângă obiectivele generale prevăzute la articolul 4, obiectivele specifice ale axei Microfinanțare și antreprenoriat social sunt:

1.

Facilitarea accesului la microfinanțare și creșterea disponibilității acesteia pentru:

(a)

persoanele care și-au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă sau care au dificultăți de integrare sau reintegrare pe piața muncii, persoanele care se confruntă cu amenințarea excluderii sociale sau cele vulnerabile, aflate într-o situație dezavantajoasă în privința accesului la piața de credit convențională și care doresc să deschidă sau să-și dezvolte propria microîntreprindere;

| (b) | microîntreprinderile, în special cele care angajează persoane din categoria celor menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

microîntreprinderile, în special cele care angajează persoane din categoria celor menționate la litera (a);

| 2. | Dezvoltarea capacității instituționale a furnizorilor de microcredite; |
| --- | --- |

2.

Dezvoltarea capacității instituționale a furnizorilor de microcredite;

| 3. | Sprijinirea creării de întreprinderi sociale, în special prin facilitarea accesului la finanțare. |
| --- | --- |

3.

Sprijinirea creării de întreprinderi sociale, în special prin facilitarea accesului la finanțare.

Articolul 22

Obiective specifice

Pe lângă obiectivele generale prevăzute la articolul 4, obiectivele specifice ale axei Microfinanțare și antreprenoriat social sunt:

| 1. | accesului la microfinanțare și creșterea disponibilității acesteia pentru:






  (a) | persoanele care și-au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă sau care au dificultăți de integrare sau reintegrare pe piața muncii, persoanele care se confruntă cu amenințarea excluderii sociale, sau vulnerabile, aflate într-o situație dezavantajoasă în privința accesului la piața de credit convențională și care doresc să deschidă sau să dezvolte microîntreprindere |
| --- | --- | --- |

1.

accesului la microfinanțare și creșterea disponibilității acesteia pentru:

(a)

persoanele care și-au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă sau care au dificultăți de integrare sau reintegrare pe piața muncii, persoanele care se confruntă cu amenințarea excluderii sociale, sau vulnerabile, aflate într-o situație dezavantajoasă în privința accesului la piața de credit convențională și care doresc să deschidă sau să dezvolte microîntreprindere

| (b) | microîntreprinderile, în special cele care angajează persoane din categoria celor menționate la litera (a); |
| --- | --- |

(b)

microîntreprinderile, în special cele care angajează persoane din categoria celor menționate la litera (a);

| 2. | Dezvoltarea capacității instituționale a furnizorilor de microcredite |
| --- | --- |

2.

Dezvoltarea capacității instituționale a furnizorilor de microcredite

| 3. | |
| --- | --- |

3.

Sprijinirea creării de întreprinderi sociale, în special prin facilitarea accesului la finanțare.

| | Sprijinirea creării de întreprinderi sociale, în special prin facilitarea accesului la finanțare. |
| --- | --- |

Expunere de motive

Amendamentul de la alineatul (1) este necesar pentru stabilirea categoriilor de beneficiari finali ai microcreditării în scopuri de producție și dezvoltare profesională. Cel de-al doilea urmărește sublinierea unei probleme pe care au ridicat-o deja chiar Comisia Europeană și organizațiile societății civile care se ocupă de microcreditare, în special într-o perioadă în care spiritul antreprenorial trebuie stimulat și promovat, inclusiv la nivelul întreprinderilor mici.

Amendamentul 7

Articolul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Participare
  1.   Accesul la axa Microfinanțare și antreprenoriat social este deschis organismelor publice și private înființate la nivel național, regional sau local în țările menționate la articolul 16 alineatul (1) care acordă în țările respective:






  (a) | microfinanțări pentru persoane și microîntreprinderi; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Participare

1.   Accesul la axa Microfinanțare și antreprenoriat social este deschis organismelor publice și private înființate la nivel național, regional sau local în țările menționate la articolul 16 alineatul (1) care acordă în țările respective:

(a)

microfinanțări pentru persoane și microîntreprinderi;

| (b) | finanțări pentru întreprinderile sociale. |
| --- | --- |

(b)

finanțări pentru întreprinderile sociale.

2.   Pentru a veni în ajutorul beneficiarilor finali și a crea microîntreprinderi competitive și viabile, organismele publice și private care desfășoară activitățile menționate la alineatul (1) litera (a) cooperează strâns cu organizațiile care reprezentă interesele beneficiarilor finali ai microcreditelor și cu organizațiile, în special cele sprijinite de FSE, care le oferă acestor beneficiari finali programe de mentorat și formare.

3.   Organismele publice și private care desfășoară activitățile menționate la alineatul (1) litera (a) respectă standardele înalte în materie de guvernanță, gestionare și protecția consumatorilor în conformitate cu principiile enunțate în Codul european de bună conduită pentru furnizorii de microcredite (European Code of Good Conduct for Microcredit Provision) și caută să evite supraîndatorarea persoanelor și a întreprinderilor.

Participare

1.   Accesul la axa Microfinanțare și antreprenoriat social este deschis organismelor publice și private înființate la nivel național, regional sau local în țările menționate la articolul 16 alineatul (1) care acordă în țările respective:

| (a) | microfinanțări pentru persoane și microîntreprinderi; |
| --- | --- |

(a)

microfinanțări pentru persoane și microîntreprinderi;

| (b) | finanțări pentru întreprinderile sociale. |
| --- | --- |

(b)

finanțări pentru întreprinderile sociale.

Pentru a veni în ajutorul beneficiarilor finali și a crea microîntreprinderi competitive și viabile, organismele publice și private care desfășoară activitățile menționate la alineatul (1) litera (a) cooperează strâns cu organizațiile care reprezentă interesele beneficiarilor finali ai microcreditelor și cu organizațiile, în special cele sprijinite de FSE, care le oferă acestor beneficiari finali programe de mentorat și formare.

3.   Organismele publice și private care desfășoară activitățile menționate la alineatul (1) litera (a) respectă standardele înalte în materie de guvernanță, gestionare și protecția consumatorilor în conformitate cu principiile enunțate în Codul european de bună conduită pentru furnizorii de microcredite (European Code of Good Conduct for Microcredit Provision) și caută să evite supraîndatorarea persoanelor și a întreprinderilor.

Bruxelles, 3 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Raportul Parlamentului European privind economia socială (2008/2250(INI)).

1

(2)  Instrumentul de microfinanțare Progress, CdR 224/2009.

2

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/174 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/174

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Propunerile legislative privind reforma politicii agricole comune și dezvoltarea rurală după 2013

2012/C 225/14

COMITETUL REGIUNILOR

| — | consideră că propunerile Comisiei rămân prea departe de o reformă profundă a PAC, care este indispensabilă totuși pentru menținerea agriculturii europene și a teritoriilor rurale; |
| --- | --- |

—

consideră că propunerile Comisiei rămân prea departe de o reformă profundă a PAC, care este indispensabilă totuși pentru menținerea agriculturii europene și a teritoriilor rurale;

| — | consideră că Comisia comite o eroare strategică preferând o gestionare a posteriori a crizelor în locul unei reglementări a priori; |
| --- | --- |

—

consideră că Comisia comite o eroare strategică preferând o gestionare a posteriori a crizelor în locul unei reglementări a priori;

| — | solicită Comisiei să reconsidere eliminarea diverselor sisteme de cote; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să reconsidere eliminarea diverselor sisteme de cote;

| — | consideră că este esențială reechilibrarea raportului de forțe în favoarea producătorilor în cadrul lanțului producției alimentare; |
| --- | --- |

—

consideră că este esențială reechilibrarea raportului de forțe în favoarea producătorilor în cadrul lanțului producției alimentare;

| — | consideră că o revizuire a politicii comerciale a Uniunii Europene este vitală pentru sectorul agricol; |
| --- | --- |

—

consideră că o revizuire a politicii comerciale a Uniunii Europene este vitală pentru sectorul agricol;

| — | consideră că este esențială reechilibrarea ajutoarelor, dar apreciază că propunerea Comisiei este insuficientă pentru îmbunătățirea competitivității în exploatațiile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

—

consideră că este esențială reechilibrarea ajutoarelor, dar apreciază că propunerea Comisiei este insuficientă pentru îmbunătățirea competitivității în exploatațiile mici și mijlocii;

| — | solicită Comisiei să reducă pragul de diminuare progresivă la valoarea de 100 000 EUR a ajutoarelor, cu un plafon de 200 000 EUR pe exploatație; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei să reducă pragul de diminuare progresivă la valoarea de 100 000 EUR a ajutoarelor, cu un plafon de 200 000 EUR pe exploatație;

| — | dorește ca realizarea convergenței totale la nivel european să facă obiectul unui calendar provizoriu; |
| --- | --- |

—

dorește ca realizarea convergenței totale la nivel european să facă obiectul unui calendar provizoriu;

| — | solicită să se permită ca mecanismul în favoarea zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale și specifice să se utilizeze în statele membre până la 10 % din plafonul național anual; |
| --- | --- |

—

solicită să se permită ca mecanismul în favoarea zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale și specifice să se utilizeze în statele membre până la 10 % din plafonul național anual;

| — | consideră că este esențial ca, pe de o parte, să fie rezervate resurse adecvate prin FEADR pentru dezvoltarea infrastructurii locale din zonele rurale și, pe de altă parte, să se garanteze colectivităților rurale accesul la fondurile politicii de coeziune prin FEDER, în cadrul unei politici globale de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

—

consideră că este esențial ca, pe de o parte, să fie rezervate resurse adecvate prin FEADR pentru dezvoltarea infrastructurii locale din zonele rurale și, pe de altă parte, să se garanteze colectivităților rurale accesul la fondurile politicii de coeziune prin FEDER, în cadrul unei politici globale de dezvoltare rurală;

| — | recomandă introducerea unui grad mai mare de subsidiaritate în cadrul reformei, pentru a se garanta mai multă flexibilitate statelor membre și regiunilor; |
| --- | --- |

—

recomandă introducerea unui grad mai mare de subsidiaritate în cadrul reformei, pentru a se garanta mai multă flexibilitate statelor membre și regiunilor;

| — | dorește ca posibilitatea de a se pune în aplicare plățile în sprijinul practicilor agricole în beneficul climei și mediului la nivel regional, să poată duce la introducerea unor contracte teritoriale semnate împreună de autoritățile regionale și de grupuri de agricultori; |
| --- | --- |

—

dorește ca posibilitatea de a se pune în aplicare plățile în sprijinul practicilor agricole în beneficul climei și mediului la nivel regional, să poată duce la introducerea unor contracte teritoriale semnate împreună de autoritățile regionale și de grupuri de agricultori;

| — | solicită ca reprezentanții teritoriilor rurale să fie pe deplin implicați în elaborarea contractelor de parteneriat. |
| --- | --- |

—

solicită ca reprezentanții teritoriilor rurale să fie pe deplin implicați în elaborarea contractelor de parteneriat.

| Raportor | dl René SOUCHON (FR-PSE), președintele Consiliului regional Auvergne |
| --- | --- |
| Documente de referință | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune – COM(2011) 625 final/2
  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole („Regulamentul privind OCP unică”) – COM(2011) 626 final/2
  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) – COM(2011) 627 final/2
  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune – COM(2011) 628 final/2
  Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor pentru determinarea anumitor ajutoare și restituiri legate de organizarea comună a piețelor produselor agricole – COM(2011) 629 final
  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește aplicarea plăților directe pentru fermieri în anul 2013 – COM(2011) 630 final
  Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor – COM(2011) 631 final |

Raportor

dl René SOUCHON (FR-PSE), președintele Consiliului regional Auvergne

Documente de referință

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune – COM(2011) 625 final/2

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole („Regulamentul privind OCP unică”) – COM(2011) 626 final/2

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) – COM(2011) 627 final/2

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune – COM(2011) 628 final/2

Propunerea de regulament al Consiliului de stabilire a măsurilor pentru determinarea anumitor ajutoare și restituiri legate de organizarea comună a piețelor produselor agricole – COM(2011) 629 final

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 73/2009 al Consiliului în ceea ce privește aplicarea plăților directe pentru fermieri în anul 2013 – COM(2011) 630 final

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 în ceea ce privește schema de plată unică și sprijinul acordat viticultorilor – COM(2011) 631 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Prioritățile PAC

| 1. | aprobă obiectivele stabilite de Comisia Europeană pentru viitoarea politică agricolă comună în ceea ce privește gestionarea durabilă a resurselor naturale, securitatea alimentară, prezența agriculturii în toate teritoriile europene, dezvoltarea regională echilibrată, competitivitatea agriculturii europene în ansamblu și simplificarea PAC; |
| --- | --- |

1.

aprobă obiectivele stabilite de Comisia Europeană pentru viitoarea politică agricolă comună în ceea ce privește gestionarea durabilă a resurselor naturale, securitatea alimentară, prezența agriculturii în toate teritoriile europene, dezvoltarea regională echilibrată, competitivitatea agriculturii europene în ansamblu și simplificarea PAC;

| 2. | cu toate acestea, consideră că propunerile Comisiei rămân prea departe de o reformă profundă a politicii agricole comune, care este indispensabilă totuși pentru menținerea agriculturii europene și a teritoriilor rurale și care trebuie să țină seama de exigențele întreprinderilor agricole europene, în conformitate cu dispozițiile Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, garantând tratamentul egal al tuturor agricultorilor europeni; |
| --- | --- |

2.

cu toate acestea, consideră că propunerile Comisiei rămân prea departe de o reformă profundă a politicii agricole comune, care este indispensabilă totuși pentru menținerea agriculturii europene și a teritoriilor rurale și care trebuie să țină seama de exigențele întreprinderilor agricole europene, în conformitate cu dispozițiile Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, garantând tratamentul egal al tuturor agricultorilor europeni;

| 3. | consideră că politica agricolă comună, așa cum prevede Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, trebuie să permită un nivel de trai echitabil pentru populația agricolă în raport cu ansamblul societății. Acest obiectiv trebuie să fie însoțit de măsuri de stabilizare a piețelor, pentru a garanta un preț constant pentru producători, asigurând în același timp prețuri rezonabile pentru consumatori; |
| --- | --- |

3.

consideră că politica agricolă comună, așa cum prevede Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, trebuie să permită un nivel de trai echitabil pentru populația agricolă în raport cu ansamblul societății. Acest obiectiv trebuie să fie însoțit de măsuri de stabilizare a piețelor, pentru a garanta un preț constant pentru producători, asigurând în același timp prețuri rezonabile pentru consumatori;

| 4. | consideră că este esențială reechilibrarea ajutoarelor, dar apreciază că propunerea Comisiei este insuficientă pentru îmbunătățirea competitivității în exploatațiile mici și mijlocii, în zonele care se confruntă cu constrângeri naturale, în regiunile insulare și în anumite sectoare fragilizate și dorește să se ia în considerare și alte criterii pentru asigurarea acestei reechilibrări, în special ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

4.

consideră că este esențială reechilibrarea ajutoarelor, dar apreciază că propunerea Comisiei este insuficientă pentru îmbunătățirea competitivității în exploatațiile mici și mijlocii, în zonele care se confruntă cu constrângeri naturale, în regiunile insulare și în anumite sectoare fragilizate și dorește să se ia în considerare și alte criterii pentru asigurarea acestei reechilibrări, în special ocuparea forței de muncă;

| 5. | recomandă introducerea unui grad mai mare de subsidiaritate în cadrul reformei, pentru a se garanta mai multă flexibilitate statelor membre și regiunilor; |
| --- | --- |

5.

recomandă introducerea unui grad mai mare de subsidiaritate în cadrul reformei, pentru a se garanta mai multă flexibilitate statelor membre și regiunilor;

| 6. | consideră că simplificarea regulilor administrative de punere în aplicare a politicii agricole comune este deosebit de importantă pentru agricultori, însă consideră că această simplificare nu trebuie să se traducă printr-o uniformizare prea accentuată a criteriilor care trebuie avute în vedere, care ar intra în contradicție cu particularitățile locale și regionale; |
| --- | --- |

6.

consideră că simplificarea regulilor administrative de punere în aplicare a politicii agricole comune este deosebit de importantă pentru agricultori, însă consideră că această simplificare nu trebuie să se traducă printr-o uniformizare prea accentuată a criteriilor care trebuie avute în vedere, care ar intra în contradicție cu particularitățile locale și regionale;

| 7. | consideră că este esențial ca politica agricolă comună să poată promova mai mult calitatea produselor agricole, în special a celor care sunt produse sub marca oficială de calitate. Prin urmare, solicită Comisiei Europene să articuleze mai bine politica agricolă comună și politica de calitate; |
| --- | --- |

7.

consideră că este esențial ca politica agricolă comună să poată promova mai mult calitatea produselor agricole, în special a celor care sunt produse sub marca oficială de calitate. Prin urmare, solicită Comisiei Europene să articuleze mai bine politica agricolă comună și politica de calitate;

Reglementarea piețelor

| 8. | consideră că măsurile de reglementare a piețelor propuse de Comisie sunt dezamăgitoare și reprezintă un regres incontestabil în evoluția politicii agricole comune. Deși stabilizarea piețelor este consacrată în Tratatul de la Lisabona, Comisia nu propune niciun mecanism eficient de control public al producției; |
| --- | --- |

8.

consideră că măsurile de reglementare a piețelor propuse de Comisie sunt dezamăgitoare și reprezintă un regres incontestabil în evoluția politicii agricole comune. Deși stabilizarea piețelor este consacrată în Tratatul de la Lisabona, Comisia nu propune niciun mecanism eficient de control public al producției;

| 9. | în opinia Comitetului, Comisia comite o eroare strategică preferând o gestionare a posteriori a crizelor în locul unei reglementări a priori, care ar permite combaterea mai eficientă și cu costuri mai mici a volatilității prețurilor; |
| --- | --- |

9.

în opinia Comitetului, Comisia comite o eroare strategică preferând o gestionare a posteriori a crizelor în locul unei reglementări a priori, care ar permite combaterea mai eficientă și cu costuri mai mici a volatilității prețurilor;

| 10. | solicită Comisiei ca, după aflarea rezultatelor noilor analize de impact, să reconsidere eliminarea diverselor sisteme de cote și drepturi de producție(zahăr, lapte și drepturi de plantare pentru sectorul viticol), în special în zonele defavorizate și mai ales în zonele montane; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei ca, după aflarea rezultatelor noilor analize de impact, să reconsidere eliminarea diverselor sisteme de cote și drepturi de producție(zahăr, lapte și drepturi de plantare pentru sectorul viticol), în special în zonele defavorizate și mai ales în zonele montane;

| 11. | solicită Comisiei să mențină mecanismele de preferință comunitară (1) și să favorizeze mecanismele de intervenție și de depozitare (publice și private); |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să mențină mecanismele de preferință comunitară (1) și să favorizeze mecanismele de intervenție și de depozitare (publice și private);

| 12. | consideră că pentru îndeplinirea obiectivului privind securitatea alimentară stabilit de Comisie pentru viitoarea politică agricolă comună, este esențială reechilibrarea raportului de forțe în favoarea producătorilor în cadrul lanțului producției alimentare; |
| --- | --- |

12.

consideră că pentru îndeplinirea obiectivului privind securitatea alimentară stabilit de Comisie pentru viitoarea politică agricolă comună, este esențială reechilibrarea raportului de forțe în favoarea producătorilor în cadrul lanțului producției alimentare;

| 13. | consideră că o revizuire a politicii comerciale a Uniunii Europene este vitală pentru sectorul agricol, care nu trebuie să fie moneda de schimb în beneficiul exclusiv al dezvoltării exporturilor către țările terțe în sectoarele industriei și serviciilor; |
| --- | --- |

13.

consideră că o revizuire a politicii comerciale a Uniunii Europene este vitală pentru sectorul agricol, care nu trebuie să fie moneda de schimb în beneficiul exclusiv al dezvoltării exporturilor către țările terțe în sectoarele industriei și serviciilor;

| 14. | consideră că Fondul european de ajustare la globalizare, căruia i s-au alocat 2,5 miliarde EUR, este insuficient pentru a răspunde consecințelor pe care le vor avea anumite acorduri comerciale asupra sectorului agricol. În special, acest fond nu are capacitatea de a atenua efectele previzibile ale acordurilor comerciale bilaterale în curs de negociere; |
| --- | --- |

14.

consideră că Fondul european de ajustare la globalizare, căruia i s-au alocat 2,5 miliarde EUR, este insuficient pentru a răspunde consecințelor pe care le vor avea anumite acorduri comerciale asupra sectorului agricol. În special, acest fond nu are capacitatea de a atenua efectele previzibile ale acordurilor comerciale bilaterale în curs de negociere;

Convergența

| 15. | consideră că autoritățile locale și regionale, respectând cadrul instituțional al fiecărui stat membru, au toată legitimitatea de a participa la punerea în aplicare a PAC în cadrul primului pilon, întrucât implicarea nivelului regional poate permite o direcționare mai bună a ajutoarelor, în funcție de particularitățile sociale, ecologice, agronomice și teritoriale ale agriculturii, asigurând astfel o eficiență mai bună în utilizarea fondurilor; |
| --- | --- |

15.

consideră că autoritățile locale și regionale, respectând cadrul instituțional al fiecărui stat membru, au toată legitimitatea de a participa la punerea în aplicare a PAC în cadrul primului pilon, întrucât implicarea nivelului regional poate permite o direcționare mai bună a ajutoarelor, în funcție de particularitățile sociale, ecologice, agronomice și teritoriale ale agriculturii, asigurând astfel o eficiență mai bună în utilizarea fondurilor;

| 16. | salută faptul că propunerile Comisiei renunță la referințele istorice, care reprezentau un sistem inegal și injust de repartizare a ajutoarelor între agricultori; |
| --- | --- |

16.

salută faptul că propunerile Comisiei renunță la referințele istorice, care reprezentau un sistem inegal și injust de repartizare a ajutoarelor între agricultori;

| 17. | consideră totuși că repartizarea ajutoarelor propusă de Comisie rămâne în continuare prea inegală în raport cu noile state membre și mai ales cu statele baltice, care primesc cele mai mici ajutoare directe din partea Uniunii Europene și regretă că termenul-limită pentru convergența totală între statele membre nu a fost specificat de Comisie. Condițiile și calendarul care rezultă vor trebui să țină seama de costurile de producție din fiecare stat membru; |
| --- | --- |

17.

consideră totuși că repartizarea ajutoarelor propusă de Comisie rămâne în continuare prea inegală în raport cu noile state membre și mai ales cu statele baltice, care primesc cele mai mici ajutoare directe din partea Uniunii Europene și regretă că termenul-limită pentru convergența totală între statele membre nu a fost specificat de Comisie. Condițiile și calendarul care rezultă vor trebui să țină seama de costurile de producție din fiecare stat membru;

| 18. | dorește ca realizarea convergenței plăților de bază în interiorul fiecărui stat membru să se facă progresiv, dar într-un termen rezonabil, care să țină seama de situațiile de plecare diferite ale statelor membre, iar realizarea convergenței totale la nivel european să facă obiectul unui calendar provizoriu; |
| --- | --- |

18.

dorește ca realizarea convergenței plăților de bază în interiorul fiecărui stat membru să se facă progresiv, dar într-un termen rezonabil, care să țină seama de situațiile de plecare diferite ale statelor membre, iar realizarea convergenței totale la nivel european să facă obiectul unui calendar provizoriu;

Diminuarea progresivă și stabilirea unui plafon

| 19. | solicită Comisiei să reducă pragul de diminuare progresivă la valoarea de 100 000 EUR a ajutoarelor, cu un plafon de 200 000 EUR pe exploatație, scăzând salariile plătite și declarate, inclusiv remunerația pentru munca agricultorului; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei să reducă pragul de diminuare progresivă la valoarea de 100 000 EUR a ajutoarelor, cu un plafon de 200 000 EUR pe exploatație, scăzând salariile plătite și declarate, inclusiv remunerația pentru munca agricultorului;

| 20. | solicită Comisiei ca fondurile provenite din această diminuare progresivă să poată fi destinate măsurilor și acțiunilor pe care fiecare stat membru le consideră adecvate pentru propriul teritoriu; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei ca fondurile provenite din această diminuare progresivă să poată fi destinate măsurilor și acțiunilor pe care fiecare stat membru le consideră adecvate pentru propriul teritoriu;

Ajutoarele cuplate

| 21. | consideră că menținerea ajutoarelor cuplate pentru anumite forme de producție sau un anumit număr de regiuni vulnerabile este esențială, astfel încât să se păstreze un nivel satisfăcător de producție și de creare de valoare adăugată; |
| --- | --- |

21.

consideră că menținerea ajutoarelor cuplate pentru anumite forme de producție sau un anumit număr de regiuni vulnerabile este esențială, astfel încât să se păstreze un nivel satisfăcător de producție și de creare de valoare adăugată;

| 22. | solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a asigura faptul că statele membre pot acorda agricultorilor sprijinul cuplat determinând ele înseși sectoarele agricole care se confruntă cu o serie de dificultăți și care au o importanță deosebită din punct de vedere economic, social sau de mediu; de asemenea, invită Comisia să extindă programele de cuplare în zonele afectate de constrângeri naturale, în zonele insulare și în zonele ultraperiferice, ținând seama, pe lângă formele de producție menționate deja în proiectul de regulament, de formele de producție agricolă destinate produselor cu marca oficială de calitate, printre care se numără agricultura ecologică; |
| --- | --- |

22.

solicită Comisiei să ia măsurile necesare pentru a asigura faptul că statele membre pot acorda agricultorilor sprijinul cuplat determinând ele înseși sectoarele agricole care se confruntă cu o serie de dificultăți și care au o importanță deosebită din punct de vedere economic, social sau de mediu; de asemenea, invită Comisia să extindă programele de cuplare în zonele afectate de constrângeri naturale, în zonele insulare și în zonele ultraperiferice, ținând seama, pe lângă formele de producție menționate deja în proiectul de regulament, de formele de producție agricolă destinate produselor cu marca oficială de calitate, printre care se numără agricultura ecologică;

| 23. | apreciază că, pentru concretizarea strategiilor europene de stabilizare a piețelor agricole, fără crearea unor sisteme artificiale de susținere în cadrul celui de-al doilea pilon, se recomandă să se activeze măsuri de gestionare a riscurilor care ar trebui eliminate din dezvoltarea rurală; |
| --- | --- |

23.

apreciază că, pentru concretizarea strategiilor europene de stabilizare a piețelor agricole, fără crearea unor sisteme artificiale de susținere în cadrul celui de-al doilea pilon, se recomandă să se activeze măsuri de gestionare a riscurilor care ar trebui eliminate din dezvoltarea rurală;

Practici agricole benefice pentru climă și mediu

| 24. | consideră că este necesară schimbarea modelului de producție al agriculturii europene, dorită de Comisie în cadrul ecologizării, dar agenda măsurilor de ecologizare este prea rigidă pentru a oferi soluții adaptate la necesitățile regionale/locale și pentru a contribui în mod optim la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

24.

consideră că este necesară schimbarea modelului de producție al agriculturii europene, dorită de Comisie în cadrul ecologizării, dar agenda măsurilor de ecologizare este prea rigidă pentru a oferi soluții adaptate la necesitățile regionale/locale și pentru a contribui în mod optim la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 25. | consideră că evoluția către moduri de producție durabile pentru agricultura europeană, precum și adaptarea sa la schimbările climatice trebuie să fie însoțite de un sprijin mai mare în favoarea aplicațiilor inovatoare în agronomie. Angajamentul UE în favoarea unei economii durabile necesită sinergii sporite între politicile în materie de agricultură durabilă și pescuit durabil, protecția climei și energie, politica regională și politica în domeniul cercetării. În acest context, CoR subliniază importanța cercetării privind alimentația, precum și potențialul aplicațiilor inovatoare din sectorul produselor ecologice; |
| --- | --- |

25.

consideră că evoluția către moduri de producție durabile pentru agricultura europeană, precum și adaptarea sa la schimbările climatice trebuie să fie însoțite de un sprijin mai mare în favoarea aplicațiilor inovatoare în agronomie. Angajamentul UE în favoarea unei economii durabile necesită sinergii sporite între politicile în materie de agricultură durabilă și pescuit durabil, protecția climei și energie, politica regională și politica în domeniul cercetării. În acest context, CoR subliniază importanța cercetării privind alimentația, precum și potențialul aplicațiilor inovatoare din sectorul produselor ecologice;

| 26. | consideră că măsurile propuse de Comisie sunt insuficiente, întrucât sunt prea generale, și, în consecință, solicită un grad mai mare de subsidiaritate pentru ca aceste măsuri să fie puse în aplicare cât mai aproape de realitățile agronomice, ecologice și socioeconomice locale, conferind autorităților locale și regionale dreptul de inițiativă și de gestionare a măsurilor agroecologice vizate și dându-le posibilitatea de a introduce contracte teritoriale semnate împreună cu agricultorii sau cu reprezentanții acestora. Totodată, consideră că trebuie create condiții de acces pentru toate exploatațiile, printr-o revizuire amplă a tipurilor de intervenție care pot fi activate; |
| --- | --- |

26.

consideră că măsurile propuse de Comisie sunt insuficiente, întrucât sunt prea generale, și, în consecință, solicită un grad mai mare de subsidiaritate pentru ca aceste măsuri să fie puse în aplicare cât mai aproape de realitățile agronomice, ecologice și socioeconomice locale, conferind autorităților locale și regionale dreptul de inițiativă și de gestionare a măsurilor agroecologice vizate și dându-le posibilitatea de a introduce contracte teritoriale semnate împreună cu agricultorii sau cu reprezentanții acestora. Totodată, consideră că trebuie create condiții de acces pentru toate exploatațiile, printr-o revizuire amplă a tipurilor de intervenție care pot fi activate;

| 27. | consideră că agricultorii care au obținut o certificare agroecologică recunoscută de statele membre trebuie să beneficieze de plin drept de sprijin pentru ecologizare, cu condiția ca respectivele caietele de sarcini ale acestor demersuri să prevadă condiții severe și să facă obiectul unei recunoașteri oficiale de către Comisia Europeană, pentru a asigura un nivel al exigențelor echivalent în toate statele membre; |
| --- | --- |

27.

consideră că agricultorii care au obținut o certificare agroecologică recunoscută de statele membre trebuie să beneficieze de plin drept de sprijin pentru ecologizare, cu condiția ca respectivele caietele de sarcini ale acestor demersuri să prevadă condiții severe și să facă obiectul unei recunoașteri oficiale de către Comisia Europeană, pentru a asigura un nivel al exigențelor echivalent în toate statele membre;

| 28. | consideră că pragul de 7 % pe exploatație pentru terenurile agricole scoase din circuitul productiv și transformate în suprafețe de interes ecologic poate părea prea ridicat în anumite situații și solicită Comisiei să permită flexibilitate, lăsând definirea modalităților concrete de punere în aplicare la latitudinea regiunilor, astfel încât să se țină seama de particularitățile locale, inclusiv posibilitatea de a include zonele de pășune permanentă; |
| --- | --- |

28.

consideră că pragul de 7 % pe exploatație pentru terenurile agricole scoase din circuitul productiv și transformate în suprafețe de interes ecologic poate părea prea ridicat în anumite situații și solicită Comisiei să permită flexibilitate, lăsând definirea modalităților concrete de punere în aplicare la latitudinea regiunilor, astfel încât să se țină seama de particularitățile locale, inclusiv posibilitatea de a include zonele de pășune permanentă;

| 29. | solicită Comisiei să propună, prin instrumente corespunzătoare, introducerea unui „plan privind proteinele” la nivel european pentru dezvoltarea culturilor proteaginoase și leguminoase, pentru a asigura autonomia în materie de proteine a crescătorilor de animale europeni, a reduce utilizarea de îngrășământ azotat de sinteză și a îmbunătăți fertilitatea solurilor; |
| --- | --- |

29.

solicită Comisiei să propună, prin instrumente corespunzătoare, introducerea unui „plan privind proteinele” la nivel european pentru dezvoltarea culturilor proteaginoase și leguminoase, pentru a asigura autonomia în materie de proteine a crescătorilor de animale europeni, a reduce utilizarea de îngrășământ azotat de sinteză și a îmbunătăți fertilitatea solurilor;

| 30. | solicită Comisiei să modifice definiția pajiștilor permanente, inclusă în propunere, și să o mențină pe cea din prezent, fără a face referire la predominanța erbaceelor; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei să modifice definiția pajiștilor permanente, inclusă în propunere, și să o mențină pe cea din prezent, fără a face referire la predominanța erbaceelor;

Zonele care se confruntă cu constrângeri naturale

| 31. | solicită ca mecanismul în favoarea zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale și specifice să fie obligatoriu pentru toate statele membre. Acest mecanism ar reprezenta astfel un al treilea nivel propriu-zis de sprijin, complementar plății de bază și sprijinului în vederea ecologizării; |
| --- | --- |

31.

solicită ca mecanismul în favoarea zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale și specifice să fie obligatoriu pentru toate statele membre. Acest mecanism ar reprezenta astfel un al treilea nivel propriu-zis de sprijin, complementar plății de bază și sprijinului în vederea ecologizării;

| 32. | solicită să se permită ca mecanismul în favoarea zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale și specifice să se utilizeze în statele membre până la 10 % din plafonul național anual; |
| --- | --- |

32.

solicită să se permită ca mecanismul în favoarea zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale și specifice să se utilizeze în statele membre până la 10 % din plafonul național anual;

| 33. | solicită ca definiția zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale și specifice să fie extinsă la criteriile coeziunii teritoriale și amenajării teritoriului, pentru a ține seama de izolarea unor teritorii sau de accesul la infrastructură, de fragilitatea ecosistemelor, conform recomandărilor precedente ale Comitetului Regiunilor; (2) |
| --- | --- |

33.

solicită ca definiția zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale și specifice să fie extinsă la criteriile coeziunii teritoriale și amenajării teritoriului, pentru a ține seama de izolarea unor teritorii sau de accesul la infrastructură, de fragilitatea ecosistemelor, conform recomandărilor precedente ale Comitetului Regiunilor; (2)

Stabilirea activității în mediul rural

| 34. | consideră că propunerea Comisiei privind un ajutor specific, complementar plăților de bază, destinat tinerilor agricultori este un pas în direcția cea bună, însă este insuficientă și ar trebui definită ca măsură facultativă; |
| --- | --- |

34.

consideră că propunerea Comisiei privind un ajutor specific, complementar plăților de bază, destinat tinerilor agricultori este un pas în direcția cea bună, însă este insuficientă și ar trebui definită ca măsură facultativă;

| 35. | solicită Comisiei să adopte o abordare mai hotărâtă, pentru a favoriza stabilirea activității în mediul rural; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să adopte o abordare mai hotărâtă, pentru a favoriza stabilirea activității în mediul rural;

| 36. | consideră că problema stabilirii în mediul rural este în cea mai mare parte legată de dificultățile de acces la terenuri agricole sau la credite bancare și, în consecință, solicită ca statele membre să fie stimulate, respectându-se principiul subsidiarității, să pună în aplicare programe de garanție funciară și bancară; |
| --- | --- |

36.

consideră că problema stabilirii în mediul rural este în cea mai mare parte legată de dificultățile de acces la terenuri agricole sau la credite bancare și, în consecință, solicită ca statele membre să fie stimulate, respectându-se principiul subsidiarității, să pună în aplicare programe de garanție funciară și bancară;

Agricultorii activi și micii agricultori

| 37. | solicită Comisiei să definească cu mai multă precizie noțiunea de agricultor activ, pentru ca plățile directe să nu fie acordate persoanelor fizice și juridice care nu participă la gestionarea și la lucrările unei exploatații agricole; |
| --- | --- |

37.

solicită Comisiei să definească cu mai multă precizie noțiunea de agricultor activ, pentru ca plățile directe să nu fie acordate persoanelor fizice și juridice care nu participă la gestionarea și la lucrările unei exploatații agricole;

| 38. | salută propunerea Comisiei de a recunoaște statutul special al micilor agricultori, întrucât agricultura reprezintă o parte foarte importantă din ocuparea forței de muncă în mediul rural în mai multe țări din Uniunea Europeană, și consideră că acest regim contribuie la simplificarea politicii agricole comune, dar dorește ca pragul minim de sprijin să fie stabilit la 1 000 EUR; |
| --- | --- |

38.

salută propunerea Comisiei de a recunoaște statutul special al micilor agricultori, întrucât agricultura reprezintă o parte foarte importantă din ocuparea forței de muncă în mediul rural în mai multe țări din Uniunea Europeană, și consideră că acest regim contribuie la simplificarea politicii agricole comune, dar dorește ca pragul minim de sprijin să fie stabilit la 1 000 EUR;

Dezvoltarea rurală

| 39. | salută propunerea unui cadru strategic comun pentru toate fondurile structurale, inclusiv FEADR; |
| --- | --- |

39.

salută propunerea unui cadru strategic comun pentru toate fondurile structurale, inclusiv FEADR;

| 40. | consideră că instituirea unui cadru strategic comun poate reprezenta o oportunitate de extindere a zonării aplicate în materie de politică de coeziune la politica de dezvoltare rurală. Această extindere ar contribui la o mai bună armonizare a nivelurilor de cofinanțare. În consecință, solicită Comisiei să analizeze consecințele acestei extinderi; |
| --- | --- |

40.

consideră că instituirea unui cadru strategic comun poate reprezenta o oportunitate de extindere a zonării aplicate în materie de politică de coeziune la politica de dezvoltare rurală. Această extindere ar contribui la o mai bună armonizare a nivelurilor de cofinanțare. În consecință, solicită Comisiei să analizeze consecințele acestei extinderi;

| 41. | consideră că dorința Comisiei de a integra dezvoltarea rurală în Strategia Europa 2020, precum și în noul cadru strategic comun, alături de FEDER, FSE, FC și FEPAM, reprezintă o oportunitate pentru dezvoltarea armonioasă și integrată a zonelor rurale. În mai multe state membre din Uniunea Europeană, zonele rurale nu sunt sinonime cu agricultura, fiind în același timp un spațiu pentru micile întreprinderi de artizanat sau pentru locuințe; |
| --- | --- |

41.

consideră că dorința Comisiei de a integra dezvoltarea rurală în Strategia Europa 2020, precum și în noul cadru strategic comun, alături de FEDER, FSE, FC și FEPAM, reprezintă o oportunitate pentru dezvoltarea armonioasă și integrată a zonelor rurale. În mai multe state membre din Uniunea Europeană, zonele rurale nu sunt sinonime cu agricultura, fiind în același timp un spațiu pentru micile întreprinderi de artizanat sau pentru locuințe;

| 42. | ca atare, consideră că este esențial ca, pe de o parte, să fie rezervate resurse adecvate prin FEADR pentru dezvoltarea infrastructurii locale din zonele rurale și, pe de altă parte, să se garanteze colectivităților rurale accesul la fondurile politicii de coeziune prin FEDER, în cadrul unei politici globale de dezvoltare rurală; |
| --- | --- |

42.

ca atare, consideră că este esențial ca, pe de o parte, să fie rezervate resurse adecvate prin FEADR pentru dezvoltarea infrastructurii locale din zonele rurale și, pe de altă parte, să se garanteze colectivităților rurale accesul la fondurile politicii de coeziune prin FEDER, în cadrul unei politici globale de dezvoltare rurală;

| 43. | consideră că la baza definiției zonelor defavorizate trebuie să stea criterii obiective comune și comparabile, introduse în întreaga Uniune Europeană. În acest sens, consideră că trebuie utilizată noua definiție a zonelor defavorizate, care trebuie însă extinsă cu alte criterii, pentru a răspunde nevoilor și trăsăturilor specifice ale regiunilor rurale europene; |
| --- | --- |

43.

consideră că la baza definiției zonelor defavorizate trebuie să stea criterii obiective comune și comparabile, introduse în întreaga Uniune Europeană. În acest sens, consideră că trebuie utilizată noua definiție a zonelor defavorizate, care trebuie însă extinsă cu alte criterii, pentru a răspunde nevoilor și trăsăturilor specifice ale regiunilor rurale europene;

| 44. | constată că cele șase priorități prezentate par prea disparate și au prea puțină legătură cu cele unsprezece obiective tematice ale Regulamentului privind dispozițiile comune; de asemenea, această nouă arhitectură nu se potrivește cu arhitectura pe patru axe a regulamentului actual și nici nu facilitează o abordare integrată cu celelalte fonduri în cadrul strategic comun; |
| --- | --- |

44.

constată că cele șase priorități prezentate par prea disparate și au prea puțină legătură cu cele unsprezece obiective tematice ale Regulamentului privind dispozițiile comune; de asemenea, această nouă arhitectură nu se potrivește cu arhitectura pe patru axe a regulamentului actual și nici nu facilitează o abordare integrată cu celelalte fonduri în cadrul strategic comun;

| 45. | în consecință, solicită Comisiei elaboreze o strategie europeană de dezvoltare rurală, care să poată fi adaptată de fiecare stat membru în cadrul contractelor de parteneriat de la nivel regional; |
| --- | --- |

45.

în consecință, solicită Comisiei elaboreze o strategie europeană de dezvoltare rurală, care să poată fi adaptată de fiecare stat membru în cadrul contractelor de parteneriat de la nivel regional;

| 46. | susține posibilitatea transferului de până la 10 % din fondurile primului pilon către cel de-al 2-lea pilon; |
| --- | --- |

46.

susține posibilitatea transferului de până la 10 % din fondurile primului pilon către cel de-al 2-lea pilon;

| 47. | salută faptul că noul regulament, care se referă la dispozițiile comune, stabilește norme comune aplicabile FEADR, FEDER, FSE, FC și FEPAM, considerând că acesta este un progres esențial pentru a asigura abordări teritoriale integrate puse în aplicare în comun prin aceste fonduri; |
| --- | --- |

47.

salută faptul că noul regulament, care se referă la dispozițiile comune, stabilește norme comune aplicabile FEADR, FEDER, FSE, FC și FEPAM, considerând că acesta este un progres esențial pentru a asigura abordări teritoriale integrate puse în aplicare în comun prin aceste fonduri;

| 48. | consideră că este esențial ca Regulamentul privind dezvoltarea rurală să contribuie la dinamismul ocupării locurilor de muncă neagricole din zonele rurale, dar apreciază că este la fel de important să se țină seama de problemele rurale în ansamblul fondurilor structurale și este îngrijorat de evoluția ajutoarelor rezervate de Uniunea Europeană zonelor rurale care nu sunt menționate în noul Regulament privind FEDER; |
| --- | --- |

48.

consideră că este esențial ca Regulamentul privind dezvoltarea rurală să contribuie la dinamismul ocupării locurilor de muncă neagricole din zonele rurale, dar apreciază că este la fel de important să se țină seama de problemele rurale în ansamblul fondurilor structurale și este îngrijorat de evoluția ajutoarelor rezervate de Uniunea Europeană zonelor rurale care nu sunt menționate în noul Regulament privind FEDER;

| 49. | consideră că este inoportună includerea unui mecanism de gestionare a riscurilor în politica de dezvoltare rurală și, în consecință, solicită Comisiei să retragă această măsură din regulament, acordând, în schimb, prioritate măsurilor de reglementare în cadrul primului pilon; |
| --- | --- |

49.

consideră că este inoportună includerea unui mecanism de gestionare a riscurilor în politica de dezvoltare rurală și, în consecință, solicită Comisiei să retragă această măsură din regulament, acordând, în schimb, prioritate măsurilor de reglementare în cadrul primului pilon;

| 50. | salută călduros faptul că dispozițiile LEADER au fost extinse pentru a acoperi și celelalte fonduri, printr-o nouă abordare de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității, care va asigura punerea în aplicare integrată a strategiilor de dezvoltare locală și care va fi sprijinită prin fondurile cele mai potrivite; |
| --- | --- |

50.

salută călduros faptul că dispozițiile LEADER au fost extinse pentru a acoperi și celelalte fonduri, printr-o nouă abordare de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității, care va asigura punerea în aplicare integrată a strategiilor de dezvoltare locală și care va fi sprijinită prin fondurile cele mai potrivite;

| 51. | atrage atenția asupra rolului specific jucat de agricultorii și spațiile rurale din zonele periurbane în promovarea soluțiilor care îndeplinesc obiectivele Strategiei Europa 2020 și consideră că zonele agricole periurbane prezintă avantaje și constrângeri specifice care justifică crearea de subprograme tematice în cadrul celui de-al 2-lea pilon; |
| --- | --- |

51.

atrage atenția asupra rolului specific jucat de agricultorii și spațiile rurale din zonele periurbane în promovarea soluțiilor care îndeplinesc obiectivele Strategiei Europa 2020 și consideră că zonele agricole periurbane prezintă avantaje și constrângeri specifice care justifică crearea de subprograme tematice în cadrul celui de-al 2-lea pilon;

Guvernanța

| 52. | consideră că este esențial să se acorde autorităților locale și regionale, în calitate de cofinanțatori, un rol central de parteneri ai autorităților de management în punerea în aplicare a Regulamentului privind dezvoltarea rurală, apreciind că o abordare bazată pe proiecte locale și regionale este mai eficace și mai eficientă în utilizarea fondurilor europene; |
| --- | --- |

52.

consideră că este esențial să se acorde autorităților locale și regionale, în calitate de cofinanțatori, un rol central de parteneri ai autorităților de management în punerea în aplicare a Regulamentului privind dezvoltarea rurală, apreciind că o abordare bazată pe proiecte locale și regionale este mai eficace și mai eficientă în utilizarea fondurilor europene;

| 53. | consideră că instituirea unui cadru de guvernanță pe mai multe niveluri (european, național, regional) este o condiție indispensabilă a succesului reformării politicii agricole comune după 2013; |
| --- | --- |

53.

consideră că instituirea unui cadru de guvernanță pe mai multe niveluri (european, național, regional) este o condiție indispensabilă a succesului reformării politicii agricole comune după 2013;

| 54. | solicită ca reprezentanții teritoriilor rurale să fie pe deplin implicați în elaborarea contractelor de parteneriat; |
| --- | --- |

54.

solicită ca reprezentanții teritoriilor rurale să fie pe deplin implicați în elaborarea contractelor de parteneriat;

| 55. | consideră că posibilitatea de creare a subprogramelor pentru zone specifice, cum ar fi zonele de munte ori regiunile insulare, sau pentru sectoare specifice este o propunere interesantă, dar care nu va putea crea o valoare adăugată reală decât dacă aceste subprograme sunt prevăzute în același timp și în regulamentele privind fondurile structurale, pentru extinderea gamei de acțiuni de dezvoltare teritorială la toate instrumentele de finanțare europene, și că trebuie să fie monitorizate de autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

55.

consideră că posibilitatea de creare a subprogramelor pentru zone specifice, cum ar fi zonele de munte ori regiunile insulare, sau pentru sectoare specifice este o propunere interesantă, dar care nu va putea crea o valoare adăugată reală decât dacă aceste subprograme sunt prevăzute în același timp și în regulamentele privind fondurile structurale, pentru extinderea gamei de acțiuni de dezvoltare teritorială la toate instrumentele de finanțare europene, și că trebuie să fie monitorizate de autoritățile locale și regionale;

| 56. | solicită ca un reprezentant al autorităților locale și regionale să facă parte din Comitetul privind dezvoltarea rurală, care va acorda asistență Comisiei în procesul de adoptare a actelor delegate. La un nivel mai general, solicită o revizuire a componenței grupurilor consultative ale Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală, pentru ca aceste grupuri să reprezinte în mai mare măsură zonele rurale; |
| --- | --- |

56.

solicită ca un reprezentant al autorităților locale și regionale să facă parte din Comitetul privind dezvoltarea rurală, care va acorda asistență Comisiei în procesul de adoptare a actelor delegate. La un nivel mai general, solicită o revizuire a componenței grupurilor consultative ale Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală, pentru ca aceste grupuri să reprezinte în mai mare măsură zonele rurale;

Bugetul

| 57. | consideră că pentru perioada 2014-2020, bugetul de 435,6 miliarde EUR prevăzut în cadrul financiar multianual pentru PAC, în calitate de politică integrată, trebuie să fie confirmat în termeni reali, atât în ceea ce privește primul pilon, cât și în ce privește cel de-al doilea pilon, date fiind provocările majore cu care se va confrunta sectorul agroalimentar în anii viitori; |
| --- | --- |

57.

consideră că pentru perioada 2014-2020, bugetul de 435,6 miliarde EUR prevăzut în cadrul financiar multianual pentru PAC, în calitate de politică integrată, trebuie să fie confirmat în termeni reali, atât în ceea ce privește primul pilon, cât și în ce privește cel de-al doilea pilon, date fiind provocările majore cu care se va confrunta sectorul agroalimentar în anii viitori;

| 58. | este îngrijorat, totuși, de contextul crizei datoriei publice la nivel european și de pericolul care ar putea amenința bugetul viitoarei politici agricole comune și consideră că este cu atât mai necesar să fie menținută finanțarea ambițioasă destinată viitoarei PAC. |
| --- | --- |

58.

este îngrijorat, totuși, de contextul crizei datoriei publice la nivel european și de pericolul care ar putea amenința bugetul viitoarei politici agricole comune și consideră că este cu atât mai necesar să fie menținută finanțarea ambițioasă destinată viitoarei PAC.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

COM(2011) 626 final/2

Amendamentul 1

Modificarea articolului 21 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre întocmesc o listă a produselor din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor care vor fi eligibile în cadrul programelor lor. Totuși, respectiva listă nu include produse excluse prin măsurile adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 22 alineatul (2) litera (a). Statele membre își selecționează produsele pe baza unor criterii obiective care pot include caracterul sezonier, disponibilitatea produsului și aspecte legate de mediu. În acest sens, statele membre pot acorda prioritate produselor originare din Uniune. | Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre întocmesc o listă a produselor din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor care vor fi eligibile în cadrul programelor lor. Totuși, respectiva listă nu include produse excluse prin măsurile adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 22 alineatul (2) litera (a). Statele membre își selecționează produsele pe baza unor criterii obiective care pot include caracterul sezonier, disponibilitatea produsului și aspecte legate de mediu. În acest sens, Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre întocmesc o listă a produselor din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor care vor fi eligibile în cadrul programelor lor. Totuși, respectiva listă nu include produse excluse prin măsurile adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 22 alineatul (2) litera (a). Statele membre își selecționează produsele pe baza unor criterii obiective care pot include caracterul sezonier, disponibilitatea produsului și aspecte legate de mediu. În acest sens, statele membre pot acorda prioritate produselor originare din Uniune.

Cu ocazia elaborării strategiilor lor, statele membre întocmesc o listă a produselor din sectorul fructelor și legumelor, al fructelor și legumelor prelucrate și al bananelor care vor fi eligibile în cadrul programelor lor. Totuși, respectiva listă nu include produse excluse prin măsurile adoptate de Comisie prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 22 alineatul (2) litera (a). Statele membre își selecționează produsele pe baza unor criterii obiective care pot include caracterul sezonier, disponibilitatea produsului și aspecte legate de mediu. În acest sens, Uniune.

Expunere de motive

Este vorba despre aplicarea sistemului de preferință comunitară pentru a se favoriza produsele europene față de cele provenite din țări terțe.

Amendamentul 2

Punct nou înainte de articolul 101

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Expunere de motive

Mai multe studii de specialitate încearcă să demonstreze că suprimarea drepturilor de plantare (Etude sur les impacts socio-économiques et territoriaux de la libéralisation des droits de plantations viticoles – Studiu privind impactul socioeconomic și teritorial al liberalizării drepturilor de plantare în viticultură), AREV – MOISA, martie 2012) și a cotelor este sinonimă cu concentrarea producției în anumite teritorii, cu consecințe economice, teritoriale și ecologice evaluate greșit de Comisie.

Amendamentul 3

Modificarea articolului 108 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Organizațiile interprofesionale
  1.   Statele membre trebuie să recunoască, la cerere, organizații interprofesionale în oricare dintre sectoarele enumerate la articolul 1 alineatul (2) care:






  (a) | sunt constituite din reprezentanți ai activităților economice legate de producția, comercializarea și/sau prelucrarea produselor din unul sau mai multe sectoare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Organizațiile interprofesionale

1.   Statele membre trebuie să recunoască, la cerere, organizații interprofesionale în oricare dintre sectoarele enumerate la articolul 1 alineatul (2) care:

(a)

sunt constituite din reprezentanți ai activităților economice legate de producția, comercializarea și/sau prelucrarea produselor din unul sau mai multe sectoare;

| (b) | sunt formate la inițiativa tuturor organizațiilor sau asociațiilor care le alcătuiesc sau a unei părți din acestea; |
| --- | --- |

(b)

sunt formate la inițiativa tuturor organizațiilor sau asociațiilor care le alcătuiesc sau a unei părți din acestea;

| (c) | urmăresc un scop specific, care poate include cel puțin unul dintre următoarele obiective:






  (i) | ameliorarea cunoștințelor și a transparenței producției și a pieței, inclusiv prin publicarea de date statistice cu privire la prețuri, volume și durata contractelor încheiate anterior, precum și prin realizarea unor studii privind perspectivele de evoluție ale pieței la nivel regional sau național; |
| --- | --- | --- |

(c)

urmăresc un scop specific, care poate include cel puțin unul dintre următoarele obiective:

(i)

ameliorarea cunoștințelor și a transparenței producției și a pieței, inclusiv prin publicarea de date statistice cu privire la prețuri, volume și durata contractelor încheiate anterior, precum și prin realizarea unor studii privind perspectivele de evoluție ale pieței la nivel regional sau național;

| (ii) | contribuția la o mai bună coordonare în privința introducerii produselor pe piață, în special prin cercetare și studii de piață; |
| --- | --- |

(ii)

contribuția la o mai bună coordonare în privința introducerii produselor pe piață, în special prin cercetare și studii de piață;

| (iii) | elaborarea unor contracte-tip compatibile cu normele Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

elaborarea unor contracte-tip compatibile cu normele Uniunii;

| (iv) | exploatarea în mai mare măsură a potențialului produselor; |
| --- | --- |

(iv)

exploatarea în mai mare măsură a potențialului produselor;

| (v) | furnizarea de informații și realizarea cercetării necesare raționalizării, ameliorării și orientării producției spre produse mai adaptate cerințelor pieței, gusturilor și așteptărilor consumatorilor, în special în materie de calitate a produselor, inclusiv caracteristicile specifice ale produselor cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, și de protecție a mediului; |
| --- | --- |

(v)

furnizarea de informații și realizarea cercetării necesare raționalizării, ameliorării și orientării producției spre produse mai adaptate cerințelor pieței, gusturilor și așteptărilor consumatorilor, în special în materie de calitate a produselor, inclusiv caracteristicile specifice ale produselor cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, și de protecție a mediului;

| (vi) | căutarea unor metode de restricționare a utilizării produselor destinate protejării sănătății animalelor și a produselor de protecție a plantelor, precum și a altor resurse, și garantarea calității produselor, a protecției solului și a apelor; |
| --- | --- |

(vi)

căutarea unor metode de restricționare a utilizării produselor destinate protejării sănătății animalelor și a produselor de protecție a plantelor, precum și a altor resurse, și garantarea calității produselor, a protecției solului și a apelor;

| (vii) | elaborarea unor metode și instrumente de îmbunătățire a calității produselor în toate stadiile de producție și comercializare; |
| --- | --- |

(vii)

elaborarea unor metode și instrumente de îmbunătățire a calității produselor în toate stadiile de producție și comercializare;

| (viii) | exploatarea potențialului agriculturii ecologice și protejarea și promovarea acestui tip de agricultură, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de calitate și a indicațiilor geografice; |
| --- | --- |

(viii)

exploatarea potențialului agriculturii ecologice și protejarea și promovarea acestui tip de agricultură, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de calitate și a indicațiilor geografice;

| (ix) | promovarea și realizarea unei cercetări în materie de producție integrată, durabilă sau de alte metode de producție care asigură protejarea mediului; |
| --- | --- |

(ix)

promovarea și realizarea unei cercetări în materie de producție integrată, durabilă sau de alte metode de producție care asigură protejarea mediului;

| (x) | promovarea unui consum sănătos al produselor și difuzarea de informații privind efectele nocive ale modelelor de consum periculoase; |
| --- | --- |

(x)

promovarea unui consum sănătos al produselor și difuzarea de informații privind efectele nocive ale modelelor de consum periculoase;

| (xi) | desfășurarea de acțiuni de promovare, în special în țările terțe. |
| --- | --- |

(xi)

desfășurarea de acțiuni de promovare, în special în țările terțe.

Organizațiile interprofesionale

1.   Statele membre trebuie să recunoască, la cerere, organizații interprofesionale în oricare dintre sectoarele enumerate la articolul 1 alineatul (2) care:

| (a) | sunt constituite din reprezentanți ai activităților economice legate de producția, comercializarea și/sau prelucrarea produselor din unul sau mai multe sectoare; |
| --- | --- |

(a)

sunt constituite din reprezentanți ai activităților economice legate de producția, comercializarea și/sau prelucrarea produselor din unul sau mai multe sectoare;

| (b) | sunt formate la inițiativa tuturor organizațiilor sau asociațiilor care le alcătuiesc sau a unei părți din acestea; |
| --- | --- |

(b)

sunt formate la inițiativa tuturor organizațiilor sau asociațiilor care le alcătuiesc sau a unei părți din acestea;

| (c) | urmăresc un scop specific, care poate include cel puțin unul dintre următoarele obiective:






  (i) | ameliorarea cunoștințelor și a transparenței producției și a pieței, inclusiv prin publicarea de date statistice cu privire la prețuri, volume și durata contractelor încheiate anterior, precum și prin realizarea unor studii privind perspectivele de evoluție ale pieței la nivel regional sau național; |
| --- | --- | --- |

(c)

urmăresc un scop specific, care poate include cel puțin unul dintre următoarele obiective:

(i)

ameliorarea cunoștințelor și a transparenței producției și a pieței, inclusiv prin publicarea de date statistice cu privire la prețuri, volume și durata contractelor încheiate anterior, precum și prin realizarea unor studii privind perspectivele de evoluție ale pieței la nivel regional sau național;

| (ii) | contribuția la o mai bună coordonare în privința introducerii produselor pe piață, în special prin cercetare și studii de piață; |
| --- | --- |

(ii)

contribuția la o mai bună coordonare în privința introducerii produselor pe piață, în special prin cercetare și studii de piață;

| (iii) | elaborarea unor contracte-tip compatibile cu normele Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

elaborarea unor contracte-tip compatibile cu normele Uniunii;

| (iv) | exploatarea în mai mare măsură a potențialului produselor; |
| --- | --- |

(iv)

exploatarea în mai mare măsură a potențialului produselor;

| (v) | furnizarea de informații și realizarea cercetării necesare raționalizării, ameliorării și orientării producției spre produse mai adaptate cerințelor pieței, gusturilor și așteptărilor consumatorilor, în special în materie de calitate a produselor, inclusiv caracteristicile specifice ale produselor cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, și de protecție a mediului; |
| --- | --- |

(v)

furnizarea de informații și realizarea cercetării necesare raționalizării, ameliorării și orientării producției spre produse mai adaptate cerințelor pieței, gusturilor și așteptărilor consumatorilor, în special în materie de calitate a produselor, inclusiv caracteristicile specifice ale produselor cu denumire de origine protejată sau cu indicație geografică protejată, și de protecție a mediului;

| (vi) | căutarea unor metode de restricționare a utilizării produselor destinate protejării sănătății animalelor și a produselor de protecție a plantelor, precum și a altor resurse, și garantarea calității produselor, a protecției solului și a apelor; |
| --- | --- |

(vi)

căutarea unor metode de restricționare a utilizării produselor destinate protejării sănătății animalelor și a produselor de protecție a plantelor, precum și a altor resurse, și garantarea calității produselor, a protecției solului și a apelor;

| (vii) | elaborarea unor metode și instrumente de îmbunătățire a calității produselor în toate stadiile de producție și comercializare; |
| --- | --- |

(vii)

elaborarea unor metode și instrumente de îmbunătățire a calității produselor în toate stadiile de producție și comercializare;

| (viii) | exploatarea potențialului agriculturii ecologice și protejarea și promovarea acestui tip de agricultură, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de calitate și a indicațiilor geografice; |
| --- | --- |

(viii)

exploatarea potențialului agriculturii ecologice și protejarea și promovarea acestui tip de agricultură, precum și a denumirilor de origine, a etichetelor de calitate și a indicațiilor geografice;

| (ix) | promovarea și realizarea unei cercetări în materie de producție integrată, durabilă sau de alte metode de producție care asigură protejarea mediului; |
| --- | --- |

(ix)

promovarea și realizarea unei cercetări în materie de producție integrată, durabilă sau de alte metode de producție care asigură protejarea mediului;

| (x) | promovarea unui consum sănătos al produselor și difuzarea de informații privind efectele nocive ale modelelor de consum periculoase; |
| --- | --- |

(x)

promovarea unui consum sănătos al produselor și difuzarea de informații privind efectele nocive ale modelelor de consum periculoase;

| (xi) | desfășurarea de acțiuni de promovare. |
| --- | --- |

(xi)

desfășurarea de acțiuni de promovare.

Expunere de motive

Este indispensabil ca piața să dispună de o referință în materie de prețuri, care să integreze diferiți factori, chiar dacă, bineînțeles, aceasta nu trebuie să fie obligatorie. Promovarea produselor agricole originare din Uniune nu trebuie să se realizeze cu prioritate în țările terțe; este fundamental ca ea să se facă și pe piața internă, unde tocmai produsele importate din țări terțe exercită presiune asupra ofertei.

Amendamentul 4

Modificarea articolului 112

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Măsuri pentru facilitarea adaptării ofertei la cerințele pieței
  Ținând seama de necesitatea de a încuraja inițiativele organizațiilor menționate la articolele 106 108 în scopul de a facilita adaptarea ofertei la cerințele pieței, cu excepția inițiativelor privind retragerea de pe piață, Comisia, în conformitate cu articolul 160, este împuternicită să adopte acte delegate cu privire la sectorul plantelor vii, al cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor și al cărnii de pasăre, referitoare la:






  (a) | măsuri de îmbunătățire a calității; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Măsuri pentru facilitarea adaptării ofertei la cerințele pieței

Ținând seama de necesitatea de a încuraja inițiativele organizațiilor menționate la articolele 106 108 în scopul de a facilita adaptarea ofertei la cerințele pieței, cu excepția inițiativelor privind retragerea de pe piață, Comisia, în conformitate cu articolul 160, este împuternicită să adopte acte delegate cu privire la sectorul plantelor vii, al cărnii de vită și mânzat, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, al ouălor și al cărnii de pasăre, referitoare la:

(a)

măsuri de îmbunătățire a calității;

| (b) | măsuri de promovare a unei mai bune organizări a producției, prelucrării și comercializării; |
| --- | --- |

(b)

măsuri de promovare a unei mai bune organizări a producției, prelucrării și comercializării;

| (c) | măsuri de facilitare a înregistrării tendințelor prețurilor pieței; |
| --- | --- |

(c)

măsuri de facilitare a înregistrării tendințelor prețurilor pieței;

| (d) | măsuri care să permită stabilirea unor previziuni pe termen scurt și lung pe baza mijloacelor de producție utilizate. |
| --- | --- |

(d)

măsuri care să permită stabilirea unor previziuni pe termen scurt și lung pe baza mijloacelor de producție utilizate.

Măsuri pentru facilitarea adaptării ofertei la cerințele pieței

Ținând seama de necesitatea de a încuraja inițiativele organizațiilor menționate la articolele 106 108 în scopul de a facilita adaptarea ofertei la cerințele pieței, cu excepția inițiativelor privind retragerea de pe piață, Comisia, în conformitate cu articolul 160, este împuternicită să adopte acte delegate cu privire la , referitoare la:

| (a) | măsuri de îmbunătățire a calității; |
| --- | --- |

(a)

măsuri de îmbunătățire a calității;

| (b) | măsuri de promovare a unei mai bune organizări a producției, prelucrării și comercializării; |
| --- | --- |

(b)

măsuri de promovare a unei mai bune organizări a producției, prelucrării și comercializării;

| (c) | măsuri de facilitare a înregistrării tendințelor prețurilor pieței; |
| --- | --- |

(c)

măsuri de facilitare a înregistrării tendințelor prețurilor pieței;

| (d) | măsuri care să permită stabilirea unor previziuni pe termen scurt și lung pe baza mijloacelor de producție utilizate. |
| --- | --- |

(d)

măsuri care să permită stabilirea unor previziuni pe termen scurt și lung pe baza mijloacelor de producție utilizate.

Expunere de motive

Este necesar ca normele europene să recurgă la toate instrumentele posibile pentru ca toate sectoarele să facă obiectul acestor măsuri, întrucât aceste chestiuni afectează toate sectoarele, și nu doar o parte dintre ele, și constituie o parte fundamentală din funcțiile organizațiilor de producători, ale asociațiilor de organizații de producători și ale organizațiilor interprofesionale din orice sector.

Amendamentul 5

Modificarea articolului 117

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Norme generale
  1.   Fără a aduce atingere cazurilor în care se solicită licențe de import sau de export în conformitate cu prezentul regulament, importul realizat în scopul punerii în liberă circulație sau exportul unuia sau al mai multor produse agricole în sau din Uniune poate fi condiționat de prezentarea unei licențe, ținându-se cont de necesitatea licențelor pentru gestionarea piețelor în cauză și, în special, de necesitatea de a monitoriza comerțul cu produsele în cauză.
  2.   Licențele sunt eliberate de statele membre oricărui solicitant, oricare ar fi sediul acestuia în Uniune, în absența oricăror dispoziții contrare stabilite într-un act adoptat în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat și fără a aduce atingere măsurilor adoptate în scopul aplicării prezentului capitol.
  3.   Licențele sunt valabile în întreaga Uniune. | Norme generale
  1.   Fără a aduce atingere cazurilor în care se solicită licențe de import sau de export în conformitate cu prezentul regulament, importul realizat în scopul punerii în liberă circulație sau exportul unuia sau al mai multor produse agricole în sau din Uniune poate fi condiționat de prezentarea unei licențe, ținându-se cont de necesitatea licențelor pentru gestionarea piețelor în cauză și, în special, de necesitatea de a monitoriza comerțul cu produsele în cauză.
  2.   Licențele sunt eliberate de statele membre oricărui solicitant, oricare ar fi sediul acestuia în Uniune, în absența oricăror dispoziții contrare stabilite într-un act adoptat în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat și fără a aduce atingere măsurilor adoptate în scopul aplicării prezentului capitol.
  3.   Licențele sunt valabile în întreaga Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Norme generale

1.   Fără a aduce atingere cazurilor în care se solicită licențe de import sau de export în conformitate cu prezentul regulament, importul realizat în scopul punerii în liberă circulație sau exportul unuia sau al mai multor produse agricole în sau din Uniune poate fi condiționat de prezentarea unei licențe, ținându-se cont de necesitatea licențelor pentru gestionarea piețelor în cauză și, în special, de necesitatea de a monitoriza comerțul cu produsele în cauză.

2.   Licențele sunt eliberate de statele membre oricărui solicitant, oricare ar fi sediul acestuia în Uniune, în absența oricăror dispoziții contrare stabilite într-un act adoptat în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat și fără a aduce atingere măsurilor adoptate în scopul aplicării prezentului capitol.

3.   Licențele sunt valabile în întreaga Uniune.

Norme generale

1.   Fără a aduce atingere cazurilor în care se solicită licențe de import sau de export în conformitate cu prezentul regulament, importul realizat în scopul punerii în liberă circulație sau exportul unuia sau al mai multor produse agricole în sau din Uniune poate fi condiționat de prezentarea unei licențe, ținându-se cont de necesitatea licențelor pentru gestionarea piețelor în cauză și, în special, de necesitatea de a monitoriza comerțul cu produsele în cauză.

2.   Licențele sunt eliberate de statele membre oricărui solicitant, oricare ar fi sediul acestuia în Uniune, în absența oricăror dispoziții contrare stabilite într-un act adoptat în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din tratat și fără a aduce atingere măsurilor adoptate în scopul aplicării prezentului capitol.

3.   Licențele sunt valabile în întreaga Uniune.

Expunere de motive

Produsele europene destinate comercializării trebuie să respecte norme de calitate, care trebuie să includă condiții de siguranță alimentară, trasabilitate și toate condițiile legate de aspectele sanitare, fitosanitare, de mediu și de bunăstare a animalelor obligatorii pentru producătorii europeni. Aceste norme trebuie să se aplice în politica externă, în general, și în acordurile cu țările terțe, în special.

Amendamentul 6

Modificarea articolului 131

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Măsuri de protecție
  1.   Măsurile de protecție împotriva importurilor în Uniune sunt luate de Comisie sub rezerva alineatului (3) din prezentul articol, în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 260/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor (3) și (CE) nr. 625/2009 al Consiliului din 7 iulie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (4).
  2.   Dacă nu există dispoziții contrare aplicabile în temeiul oricărui alt act al Parlamentului European și al Consiliului și în temeiul oricărui alt act al Consiliului, Comisia ia, în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, măsuri de protecție împotriva importurilor în Uniune prevăzute în cadrul acordurilor internaționale încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.
  3.   Comisia poate lua, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
  În cazul în care primește o cerere din partea unui stat membru, Comisia ia o decizie în acest sens prin intermediul unor acte de punere în aplicare în termen de cinci zile lucrătoare de la primirea cererii. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
  Din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3).
  Măsurile adoptate sunt comunicate statelor membre și devin aplicabile imediat.
  4.   Comisia poate revoca sau modifica, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile de protecție ale Uniunii adoptate în temeiul alineatului (3) din prezentul articol. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolu 162 alineatul (2).
  Din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3). | Măsuri de protecție
  1.   Măsurile de protecție împotriva importurilor în Uniune sunt luate de Comisie sub rezerva alineatului (3) din prezentul articol, în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 260/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor (3) și (CE) nr. 625/2009 al Consiliului din 7 iulie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (4).
  2.   Dacă nu există dispoziții contrare aplicabile în temeiul oricărui alt act al Parlamentului European și al Consiliului și în temeiul oricărui alt act al Consiliului, Comisia ia, în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, măsuri de protecție împotriva importurilor în Uniune prevăzute în cadrul acordurilor internaționale încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.
  3.   Comisia poate lua, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
  În cazul în care primește o cerere din partea unui stat membru, Comisia ia o decizie în acest sens prin intermediul unor acte de punere în aplicare în termen de cinci zile lucrătoare de la primirea cererii. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
  Din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3).
  Măsurile adoptate sunt comunicate statelor membre și devin aplicabile imediat.
  4.   Comisia poate revoca sau modifica, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile de protecție ale Uniunii adoptate în temeiul alineatului (3) din prezentul articol. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).
  Din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Măsuri de protecție

1.   Măsurile de protecție împotriva importurilor în Uniune sunt luate de Comisie sub rezerva alineatului (3) din prezentul articol, în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 260/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor (3) și (CE) nr. 625/2009 al Consiliului din 7 iulie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (4).

2.   Dacă nu există dispoziții contrare aplicabile în temeiul oricărui alt act al Parlamentului European și al Consiliului și în temeiul oricărui alt act al Consiliului, Comisia ia, în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, măsuri de protecție împotriva importurilor în Uniune prevăzute în cadrul acordurilor internaționale încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.

3.   Comisia poate lua, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).

În cazul în care primește o cerere din partea unui stat membru, Comisia ia o decizie în acest sens prin intermediul unor acte de punere în aplicare în termen de cinci zile lucrătoare de la primirea cererii. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).

Din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3).

Măsurile adoptate sunt comunicate statelor membre și devin aplicabile imediat.

4.   Comisia poate revoca sau modifica, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile de protecție ale Uniunii adoptate în temeiul alineatului (3) din prezentul articol. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolu 162 alineatul (2).

Din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3).

Măsuri de protecție

1.   Măsurile de protecție împotriva importurilor în Uniune sunt luate de Comisie sub rezerva alineatului (3) din prezentul articol, în conformitate cu Regulamentele (CE) nr. 260/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor (3) și (CE) nr. 625/2009 al Consiliului din 7 iulie 2009 privind regimul comun aplicabil importurilor din anumite țări terțe (4).

2.   Dacă nu există dispoziții contrare aplicabile în temeiul oricărui alt act al Parlamentului European și al Consiliului și în temeiul oricărui alt act al Consiliului, Comisia ia, în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, măsuri de protecție împotriva importurilor în Uniune prevăzute în cadrul acordurilor internaționale încheiate în conformitate cu articolul 218 din tratat.

3.   Comisia poate lua, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile menționate la alineatele (1) și (2) din prezentul articol la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).

În cazul în care primește o cerere din partea unui stat membru, Comisia ia o decizie în acest sens prin intermediul unor acte de punere în aplicare în termen de cinci zile lucrătoare de la primirea cererii. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).

Din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3).

Măsurile adoptate sunt comunicate statelor membre și devin aplicabile imediat.

4.   Comisia poate revoca sau modifica, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsurile de protecție ale Uniunii adoptate în temeiul alineatului (3) din prezentul articol. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 162 alineatul (2).

Din motive de urgență justificate corespunzător, Comisia adoptă imediat acte de punere în aplicare aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 162 alineatul (3).

Expunere de motive

Trebuie stabilite proceduri suple de control la granițele UE, care să permită detectarea și împiedicarea urgentă a importurilor de produse agricole care pot face concurență neloială produselor europene sau pot cauza dezechilibre pe piața internă.

Amendamentul 7

Modificarea articolului 144

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Excepții referitoare la obiectivele PAC, la fermieri și la asociații ale acestora
  1.   Articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 143 din prezentul regulament, necesare pentru realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din tratat.
  În special, articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor fermierilor, ale asociațiilor fermierilor ori ale asociațiilor unor astfel de asociații sau organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 106 din prezentul regulament, nici asociațiilor organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 107 din prezentul regulament, care vizează producția sau vânzarea produselor agricole ori utilizarea unor instalații comune pentru depozitarea, tratarea sau prelucrarea produselor agricole și în cadrul cărora nu este prevăzută nicio obligație de a aplica prețuri identice, cu excepția cazului în care concurența este astfel exclusă sau obiectivele prevăzute la articolul 39 din tratat sunt puse în pericol.
  2.   După consultarea statelor membre și ținând cont de opinia întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi interesate, precum și a oricărei alte persoane fizice sau juridice considerate necesare, Comisia, sub rezerva controlului Curții de Justiție, are competența exclusivă de a hotărî prin adoptarea, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, a unei decizii care se publică, pentru care acorduri, decizii și practici sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1).
  Comisia hotărăște fie din proprie inițiativă, fie la cererea unei autorități competente a unui stat membru ori la cererea unei întreprinderi sau asociații de întreprinderi interesate.
  3.   Publicarea deciziei menționate la alineatul (2) primul paragraf menționează numele părților interesate și reia esențialul deciziei. Aceasta ia în considerare interesul legitim al întreprinderilor în protejarea secretelor lor de afaceri. | Excepții referitoare la obiectivele PAC, la fermieri și la asociații ale acestora
  1.   Articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 143 din prezentul regulament, necesare pentru realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din tratat.
  În special, articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică | acordurilor, deciziilor și practicilor fermierilor, ale asociațiilor fermierilor ori ale asociațiilor unor astfel de asociații sau organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 106 din prezentul regulament, nici asociațiilor organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 107 din prezentul regulament, care vizează producția sau vânzarea produselor agricole ori utilizarea unor instalații comune pentru depozitarea, tratarea sau prelucrarea produselor agricole și în cadrul cărora nu este prevăzută nicio obligație de a aplica prețuri identice, cu excepția cazului în care concurența este astfel exclusă sau obiectivele prevăzute la articolul 39 din tratat sunt puse în pericol |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Excepții referitoare la obiectivele PAC, la fermieri și la asociații ale acestora

1.   Articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 143 din prezentul regulament, necesare pentru realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din tratat.

În special, articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor fermierilor, ale asociațiilor fermierilor ori ale asociațiilor unor astfel de asociații sau organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 106 din prezentul regulament, nici asociațiilor organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 107 din prezentul regulament, care vizează producția sau vânzarea produselor agricole ori utilizarea unor instalații comune pentru depozitarea, tratarea sau prelucrarea produselor agricole și în cadrul cărora nu este prevăzută nicio obligație de a aplica prețuri identice, cu excepția cazului în care concurența este astfel exclusă sau obiectivele prevăzute la articolul 39 din tratat sunt puse în pericol.

2.   După consultarea statelor membre și ținând cont de opinia întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi interesate, precum și a oricărei alte persoane fizice sau juridice considerate necesare, Comisia, sub rezerva controlului Curții de Justiție, are competența exclusivă de a hotărî prin adoptarea, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, a unei decizii care se publică, pentru care acorduri, decizii și practici sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1).

Comisia hotărăște fie din proprie inițiativă, fie la cererea unei autorități competente a unui stat membru ori la cererea unei întreprinderi sau asociații de întreprinderi interesate.

3.   Publicarea deciziei menționate la alineatul (2) primul paragraf menționează numele părților interesate și reia esențialul deciziei. Aceasta ia în considerare interesul legitim al întreprinderilor în protejarea secretelor lor de afaceri.

Excepții referitoare la obiectivele PAC, la fermieri și la asociații ale acestora

1.   Articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică acordurilor, deciziilor și practicilor menționate la articolul 143 din prezentul regulament, necesare pentru realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 39 din tratat.

În special, articolul 101 alineatul (1) din tratat nu se aplică

acordurilor, deciziilor și practicilor fermierilor, ale asociațiilor fermierilor ori ale asociațiilor unor astfel de asociații sau organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 106 din prezentul regulament, nici asociațiilor organizațiilor de producători recunoscute în temeiul articolului 107 din prezentul regulament, care vizează producția sau vânzarea produselor agricole ori utilizarea unor instalații comune pentru depozitarea, tratarea sau prelucrarea produselor agricole și în cadrul cărora nu este prevăzută nicio obligație de a aplica prețuri identice, cu excepția cazului în care concurența este astfel exclusă sau obiectivele prevăzute la articolul 39 din tratat sunt puse în pericol

| | |
| --- | --- |

.

| | . |
| --- | --- |

2.   După consultarea statelor membre și ținând cont de opinia întreprinderilor sau asociațiilor de întreprinderi interesate, precum și a oricărei alte persoane fizice sau juridice considerate necesare, Comisia, sub rezerva controlului Curții de Justiție, are competența exclusivă de a hotărî prin adoptarea, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, a unei decizii care se publică, pentru care acorduri, decizii și practici sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1).

Comisia hotărăște fie din proprie inițiativă, fie la cererea unei autorități competente a unui stat membru ori la cererea unei întreprinderi sau asociații de întreprinderi interesate.

3.   Publicarea deciziei menționate la alineatul (2) primul paragraf menționează numele părților interesate și reia esențialul deciziei. Aceasta ia în considerare interesul legitim al întreprinderilor în protejarea secretelor lor de afaceri.

Expunere de motive

Relațiile și negocierile contractuale efectuate la nivelul primei verigi a lanțului alimentar trebuie să constituie o excepție de la normele în materie de concurență, cu atât mai mult în ce privește sectoarele laptelui, fructelor și legumelor [ultimul ca o consecință a amendamentelor la alineatele (2) și (3) ale articolului 105 din COM 626], care sunt reglementate prin aceeași OCP unică. Considerăm că această excepție este perfect compatibilă, având în vedere posibilitățile de exceptare incluse la articolul 101 alineatul (3) din tratat și garanțiile prevăzute la alineatele (2) și (3) ale articolului 144 modificat. Pe de altă parte, este necesar să se permită, în anumite condiții, stabilirea unor referințe pentru prețurile de piață, de care să se țină seama în procesul de comercializare și care să ia în considerare costurile de producție, oferta, cererea, evoluția prețurilor și alți factori istorici, structurali sau conjuncturali care influențează prețurile. Aceste referințe nu se fixează cu scopul de a impune condiții, ci pentru ca operatorii să le ia în considerare în momentul luării de decizii în materie de cumpărare și vânzare.

Amendamentul 8

Modificarea articolului 155 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 5.   Uniunea asigură o finanțare parțială echivalentă cu 50 % din cheltuielile suportate de statele membre pentru măsurile prevăzute la alineatul (1).
  În privința sectorului cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, Uniunea participă totuși la finanțarea măsurilor până la concurența a 60 % din cheltuieli în cazul combaterii febrei aftoase. | 5.   Uniunea asigură o finanțare parțială echivalentă cu 50 % din cheltuielile suportate de statele membre pentru măsurile prevăzute la alineatul (1).
  În privința sectorului cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, Uniunea participă totuși la finanțarea măsurilor până la concurența a 60 % din cheltuieli în cazul combaterii febrei aftoase. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

5.   Uniunea asigură o finanțare parțială echivalentă cu 50 % din cheltuielile suportate de statele membre pentru măsurile prevăzute la alineatul (1).

În privința sectorului cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, Uniunea participă totuși la finanțarea măsurilor până la concurența a 60 % din cheltuieli în cazul combaterii febrei aftoase.

5.   Uniunea asigură o finanțare parțială echivalentă cu 50 % din cheltuielile suportate de statele membre pentru măsurile prevăzute la alineatul (1).

În privința sectorului cărnii de vită și mânzat, al laptelui și produselor lactate, al cărnii de porc, al cărnii de oaie și de capră, Uniunea participă totuși la finanțarea măsurilor până la concurența a 60 % din cheltuieli în cazul combaterii febrei aftoase.

Expunere de motive

Considerăm necesar ca programele de combatere, prevenire și eradicare a bolilor recunoscute ale animalelor care fac obiectul unor programe în vigoare în statele membre să beneficieze de același regim ca și măsurile de combatere a febrei aftoase și de o finanțare din partea UE de 60 %.

COM(2011) 625 final/2

Amendamentul 9

Modificarea articolului 9 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Nu se acordă plăți directe persoanelor fizice sau juridice sau grupurilor de persoane fizice sau juridice, în cazul în care se aplică unul dintre următoarele elemente:






  (a) | cuantumul anual al plăților directe este mai mic de 5 % din veniturile totale obținute de acestea din activități neagricole, în cel mai recent an fiscal; sau |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Nu se acordă plăți directe persoanelor fizice sau juridice sau grupurilor de persoane fizice sau juridice, în cazul în care se aplică unul dintre următoarele elemente:

(a)

cuantumul anual al plăților directe este mai mic de 5 % din veniturile totale obținute de acestea din activități neagricole, în cel mai recent an fiscal; sau

| (b) | suprafețele lor agricole sunt în principal suprafețe menținute în mod natural într-o stare adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare, iar persoanele respective nu desfășoară pe suprafețele în cauză activitatea minimă stabilită de statele membre în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (c). |
| --- | --- |

(b)

suprafețele lor agricole sunt în principal suprafețe menținute în mod natural într-o stare adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare, iar persoanele respective nu desfășoară pe suprafețele în cauză activitatea minimă stabilită de statele membre în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (c).

Nu se acordă plăți directe persoanelor fizice sau juridice sau grupurilor de persoane fizice sau juridice, în cazul în care se aplică unul dintre următoarele elemente:

| (a) | |
| --- | --- |

(a)

suprafețele lor agricole sunt în principal suprafețe menținute în mod natural într-o stare adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare, iar persoanele respective nu desfășoară pe suprafețele în cauză activitatea minimă stabilită de statele membre în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (c).

| | |
| --- | --- |

| | suprafețele lor agricole sunt în principal suprafețe menținute în mod natural într-o stare adecvată pentru pășunat sau pentru cultivare, iar persoanele respective nu desfășoară pe suprafețele în cauză activitatea minimă stabilită de statele membre în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (c). |
| --- | --- |

Amendamentul 10

Modificarea articolului 11 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cuantumul plăților directe care urmează să fie acordate unui fermier în temeiul prezentului regulament într-un anumit an calendaristic se reduce după cum urmează: | Cuantumul plăților directe care urmează să fie acordate unui fermier în temeiul prezentului regulament într-un anumit an calendaristic se reduce după cum urmează: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cuantumul plăților directe care urmează să fie acordate unui fermier în temeiul prezentului regulament într-un anumit an calendaristic se reduce după cum urmează:

Cuantumul plăților directe care urmează să fie acordate unui fermier în temeiul prezentului regulament într-un anumit an calendaristic se reduce după cum urmează:

Expunere de motive

Plățile în sprijinul practicilor agricole în beneficul climei și mediului fiind legate de producție, luarea lor în considerare în cadrul măsurilor de diminuare progresivă și plafonare este, de asemenea, justificată prin necesitatea unei repartiții mai echitabile a sprijinului.

Amendamentul 11

Modificarea articolului 14 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Flexibilitatea între piloni
  1.   Înainte de 1 august 2013, statele membre pot decide să pună la dispoziție, sub formă de sprijin suplimentar pentru măsurile din cadrul programelor de dezvoltare rurală finanțate din FEADR în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...] [RDR], până la 10 % din plafoanele lor naționale anuale pentru anii calendaristici 2014-2019, prevăzute în anexa II la prezentul regulament. Ca urmare, cuantumul corespunzător nu mai este disponibil pentru acordarea plăților directe.
  Decizia la care se face referire la primul paragraf trebuie notificată Comisiei până la data menționată la paragraful respectiv.
  Procentul notificat în conformitate cu al doilea paragraf este același pentru anii menționați la primul paragraf. | Flexibilitatea între piloni
  1.   Înainte de 1 august 2013, statele membre pot decide să pună la dispoziție, sub formă de sprijin suplimentar pentru măsurile din cadrul programelor de dezvoltare rurală finanțate din FEADR în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...] [RDR], până la 10 % din plafoanele lor naționale anuale pentru anii calendaristici 2014-2019, prevăzute în anexa II la prezentul regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Flexibilitatea între piloni

1.   Înainte de 1 august 2013, statele membre pot decide să pună la dispoziție, sub formă de sprijin suplimentar pentru măsurile din cadrul programelor de dezvoltare rurală finanțate din FEADR în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...] [RDR], până la 10 % din plafoanele lor naționale anuale pentru anii calendaristici 2014-2019, prevăzute în anexa II la prezentul regulament. Ca urmare, cuantumul corespunzător nu mai este disponibil pentru acordarea plăților directe.

Decizia la care se face referire la primul paragraf trebuie notificată Comisiei până la data menționată la paragraful respectiv.

Procentul notificat în conformitate cu al doilea paragraf este același pentru anii menționați la primul paragraf.

Flexibilitatea între piloni

1.   Înainte de 1 august 2013, statele membre pot decide să pună la dispoziție, sub formă de sprijin suplimentar pentru măsurile din cadrul programelor de dezvoltare rurală finanțate din FEADR în temeiul Regulamentului (UE) nr. [...] [RDR], până la 10 % din plafoanele lor naționale anuale pentru anii calendaristici 2014-2019, prevăzute în anexa II la prezentul regulament.

Expunere de motive

În cazul alocării de resurse pentru dezvoltarea rurală, are sens să fie prevăzută repartizarea acestora pe baza criteriilor stabilite în cadrul celui de-al doilea pilon. Este util să se prevadă o anume flexibilitate a sistemului. De exemplu, dacă se stabilește o zonă regională „câmpie lombardă” cu un plafon național, ar putea prezenta interes pentru regiunile pe care le cuprinde aceasta alocarea unei părți din resurse pentru programele de dezvoltare rurală respective, în vederea punerii în aplicare a politicilor sectoriale.

Amendamentul 12

Modificarea articolului 22 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre care recurg la posibilitatea prevăzută la alineatul (2) utilizează partea din plafon care rămâne după aplicarea alineatului respectiv pentru a majora valoarea drepturilor la plată în cazul în care valoarea totală a drepturilor la plată deținute de un fermier în cadrul schemei de plată de bază, calculată în conformitate cu alineatul (2), este mai mică decât valoarea totală a drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care acesta le deținea la 31 decembrie 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  În acest scop, valoarea unitară națională sau regională a fiecărui drept la plată deținut de fermierul în cauză trebuie majorată cu un procent din diferența dintre valoarea totală a drepturilor la plată din cadrul schemei de plată de bază, calculată în conformitate cu alineatul (2), și valoarea totală a drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care fermierul în cauză le deținea la 31 decembrie 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  Pentru calcularea majorării, statul membru poate lua în considerare și sprijinul acordat în anul calendaristic 2013 în temeiul articolului 52, al articolului 53 alineatul (1) și al articolului 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, cu condiția ca statul membru respectiv să fi decis să nu aplice, în sectoarele relevante, sprijinul cuplat facultativ acordat în temeiul titlului IV din prezentul regulament.
  În scopul aplicării primului paragraf, se consideră că un fermier deține drepturi la plată la 31 decembrie 2013 dacă drepturile la plată i-au fost alocate sau transferate definitiv până la acea dată. | 3.   Statele membre care recurg la posibilitatea prevăzută la alineatul (2) utilizează partea din plafon care rămâne după aplicarea alineatului respectiv pentru a majora valoarea drepturilor la plată în cazul în care valoarea totală a drepturilor la plată deținute de un fermier în cadrul schemei de plată de bază, calculată în conformitate cu alineatul (2), este mai mică decât valoarea totală a drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care acesta le deținea 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  În acest scop, valoarea unitară națională sau regională a fiecărui drept la plată deținut de fermierul în cauză trebuie majorată cu un procent din diferența dintre valoarea totală a drepturilor la plată din cadrul schemei de plată de bază, calculată în conformitate cu alineatul (2), și valoarea totală a drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care fermierul în cauză le deținea la 31 decembrie 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  Pentru calcularea majorării, statul membru poate lua în considerare și sprijinul acordat în anul calendaristic 2013 în temeiul articolului 52, al articolului 53 alineatul (1) și al articolului 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, cu condiția ca statul membru respectiv să fi decis să nu aplice, în sectoarele relevante, sprijinul cuplat facultativ acordat în temeiul titlului IV din prezentul regulament.
  În scopul aplicării primului paragraf, se consideră că un fermier deține drepturi la plată la 31 decembrie 2013 dacă drepturile la plată i-au fost alocate sau transferate definitiv până la acea dată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

3.   Statele membre care recurg la posibilitatea prevăzută la alineatul (2) utilizează partea din plafon care rămâne după aplicarea alineatului respectiv pentru a majora valoarea drepturilor la plată în cazul în care valoarea totală a drepturilor la plată deținute de un fermier în cadrul schemei de plată de bază, calculată în conformitate cu alineatul (2), este mai mică decât valoarea totală a drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care acesta le deținea la 31 decembrie 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

În acest scop, valoarea unitară națională sau regională a fiecărui drept la plată deținut de fermierul în cauză trebuie majorată cu un procent din diferența dintre valoarea totală a drepturilor la plată din cadrul schemei de plată de bază, calculată în conformitate cu alineatul (2), și valoarea totală a drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care fermierul în cauză le deținea la 31 decembrie 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

Pentru calcularea majorării, statul membru poate lua în considerare și sprijinul acordat în anul calendaristic 2013 în temeiul articolului 52, al articolului 53 alineatul (1) și al articolului 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, cu condiția ca statul membru respectiv să fi decis să nu aplice, în sectoarele relevante, sprijinul cuplat facultativ acordat în temeiul titlului IV din prezentul regulament.

În scopul aplicării primului paragraf, se consideră că un fermier deține drepturi la plată la 31 decembrie 2013 dacă drepturile la plată i-au fost alocate sau transferate definitiv până la acea dată.

3.   Statele membre care recurg la posibilitatea prevăzută la alineatul (2) utilizează partea din plafon care rămâne după aplicarea alineatului respectiv pentru a majora valoarea drepturilor la plată în cazul în care valoarea totală a drepturilor la plată deținute de un fermier în cadrul schemei de plată de bază, calculată în conformitate cu alineatul (2), este mai mică decât valoarea totală a drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care acesta le deținea 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

În acest scop, valoarea unitară națională sau regională a fiecărui drept la plată deținut de fermierul în cauză trebuie majorată cu un procent din diferența dintre valoarea totală a drepturilor la plată din cadrul schemei de plată de bază, calculată în conformitate cu alineatul (2), și valoarea totală a drepturilor la plată, inclusiv a drepturilor speciale, pe care fermierul în cauză le deținea la 31 decembrie 2013 în cadrul schemei de plată unică în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

Pentru calcularea majorării, statul membru poate lua în considerare și sprijinul acordat în anul calendaristic 2013 în temeiul articolului 52, al articolului 53 alineatul (1) și al articolului 68 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, cu condiția ca statul membru respectiv să fi decis să nu aplice, în sectoarele relevante, sprijinul cuplat facultativ acordat în temeiul titlului IV din prezentul regulament.

În scopul aplicării primului paragraf, se consideră că un fermier deține drepturi la plată la 31 decembrie 2013 dacă drepturile la plată i-au fost alocate sau transferate definitiv până la acea dată.

Expunere de motive

Se modifică ultimul paragraf de la articolul 22 alineatul (3). În etapa de stabilire a titlurilor pentru 2014, vor exista mecanisme de transferare a titlurilor de la agricultorii care s-au retras din activitate la cei activi. Data de 31 decembrie poate să constituie o ocazie de fraudare. Este de dorit ca stabilirea deținerii de titluri să se facă pe baza portofoliului de titluri utilizat pentru plata solicitării unice 2013.

Amendamentul 13

Modificarea articolului 22 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Începând cel târziu cu anul de cerere 2019, toate drepturile la plată dintr-un stat membru sau, în cazul aplicării articolului 20, dintr-o regiune trebuie să aibă o valoare unitară uniformă. | Începând cel târziu cu anul de cerere 2019, toate drepturile la plată dintr-un stat membru sau, în cazul aplicării articolului 20, dintr-o regiune trebuie să aibă o valoare unitară uniformă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Începând cel târziu cu anul de cerere 2019, toate drepturile la plată dintr-un stat membru sau, în cazul aplicării articolului 20, dintr-o regiune trebuie să aibă o valoare unitară uniformă.

Începând cel târziu cu anul de cerere 2019, toate drepturile la plată dintr-un stat membru sau, în cazul aplicării articolului 20, dintr-o regiune trebuie să aibă o valoare unitară uniformă.

Expunere de motive

Comisia propune o convergență în interiorul statelor membre, dar nu precizează nici termenul, nici modalitatea de a se realiza o convergență între statele membre.

Amendamentul 14

Punct nou înainte de articolul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Amendamentul 15

Punct nou înainte de articolul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Amendamentul 16

Modificarea articolului 29 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Norme generale
  1.   Fermierii care au dreptul la o plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în capitolul 1 trebuie să aplice, pe hectarele lor eligibile definite la articolul 25 alineatul (2), următoarele practici agricole în beneficiul climei și mediului:






  (a) | cultivarea a trei culturi diferite pe terenul lor arabil, în cazul în care terenul arabil al fermierului se întinde pe mai mult de 3 hectare și nu este în întregime utilizat pentru producția de iarbă (cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Norme generale

1.   Fermierii care au dreptul la o plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în capitolul 1 trebuie să aplice, pe hectarele lor eligibile definite la articolul 25 alineatul (2), următoarele practici agricole în beneficiul climei și mediului:

(a)

cultivarea a trei culturi diferite pe terenul lor arabil, în cazul în care terenul arabil al fermierului se întinde pe mai mult de 3 hectare și nu este în întregime utilizat pentru producția de iarbă (cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului;

| (b) | menținerea pajiștilor permanente existente în exploatațiile lor; și |
| --- | --- |

(b)

menținerea pajiștilor permanente existente în exploatațiile lor; și

| (c) | amenajarea unei zone de interes ecologic pe suprafața lor agricolă. |
| --- | --- |

(c)

amenajarea unei zone de interes ecologic pe suprafața lor agricolă.

Norme generale

1.   Fermierii care au dreptul la o plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în capitolul 1 trebuie să aplice, pe hectarele lor eligibile definite la articolul 25 alineatul (2), următoarele practici agricole în beneficiul climei și mediului:

| (a) | cultivarea a trei culturi diferite pe terenul lor arabil, în cazul în care terenul arabil al fermierului se întinde pe mai mult de 3 hectare și nu este în întregime utilizat pentru producția de iarbă (cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului; |
| --- | --- |

(a)

cultivarea a trei culturi diferite pe terenul lor arabil, în cazul în care terenul arabil al fermierului se întinde pe mai mult de 3 hectare și nu este în întregime utilizat pentru producția de iarbă (cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului;

| (b) | menținerea pajiștilor permanente existente în exploatațiile lor; și |
| --- | --- |

(b)

menținerea pajiștilor permanente existente în exploatațiile lor; și

| (c) | amenajarea unei zone de interes ecologic pe suprafața lor agricolă. |
| --- | --- |

(c)

amenajarea unei zone de interes ecologic pe suprafața lor agricolă.

Amendamentul 17

Modificarea articolului 29 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Fermierii care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 în ceea ce privește agricultura ecologică au dreptul ipso facto la plata menționată în prezentul capitol.
  Primul paragraf se aplică numai unităților unei exploatații care sunt utilizate pentru producția ecologică în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 834/2007. | 4.   Fermierii care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 în ceea ce privește agricultura ecologică au dreptul ipso facto la plata menționată în prezentul capitol.

  Primul paragraf se aplică numai unităților unei exploatații care sunt utilizate pentru producția ecologică în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 834/2007. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

4.   Fermierii care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 în ceea ce privește agricultura ecologică au dreptul ipso facto la plata menționată în prezentul capitol.

Primul paragraf se aplică numai unităților unei exploatații care sunt utilizate pentru producția ecologică în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 834/2007.

4.   Fermierii care îndeplinesc condițiile prevăzute la articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 în ceea ce privește agricultura ecologică au dreptul ipso facto la plata menționată în prezentul capitol.

Primul paragraf se aplică numai unităților unei exploatații care sunt utilizate pentru producția ecologică în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 834/2007.

Amendamentul 18

Modificarea articolului 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Diversificarea culturilor
  1.   Dacă terenul agricol al unui fermier este mai mare de 3 hectare și nu este acoperit în întregime cu pășune (cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului, suprafața arabilă trebuie cultivată cu cel puțin trei culturi diferite. Niciuna dintre aceste trei culturi nu trebuie să acopere mai puțin de 5 % din terenul arabil, iar cultura principală nu trebuie să depășească 70 % din terenul arabil.
  2.   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 prin care să stabilească definiția termenului „cultură” și normele privind aplicarea calculării precise a ponderii diferitelor culturi. | Diversificarea culturilor
  1.   Dacă terenul agricol al unui fermier este mai mare de 3 hectare și nu este acoperit în întregime cu pășune (cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului, suprafața arabilă trebuie cultivată cu cel puțin trei culturi diferite. Niciuna dintre aceste trei culturi nu trebuie să acopere mai puțin de 5 % din terenul arabil, iar cultura principală nu trebuie să depășească 70 % din terenul arabil.
  2.   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 prin care să stabilească definiția termenului „cultură” și normele privind aplicarea calculării precise a ponderii diferitelor culturi. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Diversificarea culturilor

1.   Dacă terenul agricol al unui fermier este mai mare de 3 hectare și nu este acoperit în întregime cu pășune (cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului, suprafața arabilă trebuie cultivată cu cel puțin trei culturi diferite. Niciuna dintre aceste trei culturi nu trebuie să acopere mai puțin de 5 % din terenul arabil, iar cultura principală nu trebuie să depășească 70 % din terenul arabil.

2.   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 prin care să stabilească definiția termenului „cultură” și normele privind aplicarea calculării precise a ponderii diferitelor culturi.

Diversificarea culturilor

1.   Dacă terenul agricol al unui fermier este mai mare de 3 hectare și nu este acoperit în întregime cu pășune (cultivată sau spontană), nu este lăsat integral în pârloagă sau nu este cultivat în întregime cu culturi aflate sub apă o mare parte a anului, suprafața arabilă trebuie cultivată cu cel puțin trei culturi diferite. Niciuna dintre aceste trei culturi nu trebuie să acopere mai puțin de 5 % din terenul arabil, iar cultura principală nu trebuie să depășească 70 % din terenul arabil.

2.   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 prin care să stabilească definiția termenului „cultură” și normele privind aplicarea calculării precise a ponderii diferitelor culturi.

Amendamentul 19

Modificarea articolului 32 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fermierii se asigură că cel puțin 7 % din hectarele lor eligibile, astfel cum sunt definite la articolul 25 alineatul (2), cu excepția suprafețelor cu pajiște permanentă, reprezintă zone de interes ecologic, precum pârloage, terase, elemente de peisaj, zone de protecție și zone împădurite, în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) litera (b) punctul (ii). | Fermierii se asigură că cel puțin 7 % din hectarele lor eligibile reprezintă zone de interes ecologic, precum pârloage, terase, elemente de peisaj, zone de protecție și zone împădurite |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Fermierii se asigură că cel puțin 7 % din hectarele lor eligibile, astfel cum sunt definite la articolul 25 alineatul (2), cu excepția suprafețelor cu pajiște permanentă, reprezintă zone de interes ecologic, precum pârloage, terase, elemente de peisaj, zone de protecție și zone împădurite, în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) litera (b) punctul (ii).

Fermierii se asigură că cel puțin 7 % din hectarele lor eligibile reprezintă zone de interes ecologic, precum pârloage, terase, elemente de peisaj, zone de protecție și zone împădurite

Expunere de motive

Din punct de vedere agronomic și ecologic, mărimea exploatației nu este relevantă pentru stabilirea unui procentaj al suprafețelor de interes ecologic și va avea un efect de constrângere pentru fermieri. Acest procentaj trebuie stabilit la nivelul unui grup de exploatații sau la nivelul unor mici regiuni agricole, datorită unei dispoziții de punere în comun care permite să se ajungă la un nivel global mediu.

Amendamentul 20

Modificarea articolului 33 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Articolul 33
  Dispoziții financiare
  1.   În vederea finanțării plății menționate în prezentul capitol, statele membre utilizează 30 % din plafonul național anual prevăzut în anexa II. | Articolul 33
  Dispoziții financiare
  1.   În vederea finanțării plății menționate în prezentul capitol, statele membre utilizează 30 % din plafonul național anual prevăzut în anexa II.
  2. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Articolul 33

Dispoziții financiare

1.   În vederea finanțării plății menționate în prezentul capitol, statele membre utilizează 30 % din plafonul național anual prevăzut în anexa II.

Articolul 33

Dispoziții financiare

1.   În vederea finanțării plății menționate în prezentul capitol, statele membre utilizează 30 % din plafonul național anual prevăzut în anexa II.

2.

Expunere de motive

Prin prevederea diferitelor niveluri financiare de ecologizare se introduce un grad mai mare de flexibilitate și subsidiaritate în punerea în aplicare.

Amendamentul 21

Modificarea articolului 34

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Norme generale
  1.   Statele membre pot acorda o plată fermierilor care au dreptul la plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în capitolul 1 și ale căror exploatații se află integral sau parțial în zone care se confruntă cu constrângeri naturale, desemnate de statele membre în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR].
  2.   Statele membre pot hotărî să acorde plata menționată la alineatul (1) în toate zonele care intră sub incidența alineatului respectiv sau, eventual, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, să restricționeze plata la unele dintre zonele menționate la articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR].
  3.   Fără a aduce atingere alineatului (2) și aplicării disciplinei financiare, a reducerii și plafonării progresive, a reducerii lineare menționate la articolul 7 și a eventualelor reduceri și excluderi impuse în temeiul articolului 65 din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZR], plata menționată la alineatul (1) se acordă anual per hectar eligibil situat în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol și se efectuează în momentul activării drepturilor la plată asupra hectarelor respective deținute de fermierul în cauză.
  4.   Plata pe hectar menționată la alineatul (1) se calculează prin împărțirea cuantumului rezultat din aplicarea articolului 35 la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au hotărât să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.
  5.   Statele membre pot aplica plata menționată în prezentul capitol la nivel regional, în condițiile prevăzute la prezentul alineat.
  În acest caz, statele membre definesc regiunile în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, precum constrângerile naturale cu care se confruntă și condițiile agronomice ale acestora.
  Statele membre împart între regiuni plafonul național prevăzut la articolul 35 alineatul (1), în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.
  Plata la nivel regional se calculează prin împărțirea plafonului regional calculat în conformitate cu al treilea paragraf la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol. | Norme generale
  1.   Statele membre pot acorda o plată fermierilor care au dreptul la plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în capitolul 1 și ale căror exploatații se află integral sau parțial în zone care se confruntă cu constrângeri naturale, desemnate de statele membre în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR].
  2.   Statele membre pot hotărî să acorde plata menționată la alineatul (1) în toate zonele care intră sub incidența alineatului respectiv sau, eventual, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, să restricționeze plata la unele dintre zonele menționate la articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR].
  3.   Fără a aduce atingere alineatului (2) și aplicării disciplinei financiare, a reducerii și plafonării progresive, a reducerii lineare menționate la articolul 7 și a eventualelor reduceri și excluderi impuse în temeiul articolului 65 din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZR], plata menționată la alineatul (1) se acordă anual per hectar eligibil situat în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol și se efectuează în momentul activării drepturilor la plată asupra hectarelor respective deținute de fermierul în cauză.
  4.   Plata pe hectar menționată la alineatul (1) se calculează prin împărțirea cuantumului rezultat din aplicarea articolului 35 la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au hotărât să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.
  5.   tatele membre pot aplica plata menționată în prezentul capitol la nivel regional, în condițiile prevăzute la prezentul alineat.
  În acest caz, statele membre definesc regiunile în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, precum constrângerile naturale cu care se confruntă și condițiile agronomice ale acestora.
  Statele membre împart între regiuni plafonul național prevăzut la articolul 35 alineatul (1), în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.
  Plata la nivel regional se calculează prin împărțirea plafonului regional calculat în conformitate cu al treilea paragraf la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Norme generale

1.   Statele membre pot acorda o plată fermierilor care au dreptul la plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în capitolul 1 și ale căror exploatații se află integral sau parțial în zone care se confruntă cu constrângeri naturale, desemnate de statele membre în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR].

2.   Statele membre pot hotărî să acorde plata menționată la alineatul (1) în toate zonele care intră sub incidența alineatului respectiv sau, eventual, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, să restricționeze plata la unele dintre zonele menționate la articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR].

3.   Fără a aduce atingere alineatului (2) și aplicării disciplinei financiare, a reducerii și plafonării progresive, a reducerii lineare menționate la articolul 7 și a eventualelor reduceri și excluderi impuse în temeiul articolului 65 din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZR], plata menționată la alineatul (1) se acordă anual per hectar eligibil situat în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol și se efectuează în momentul activării drepturilor la plată asupra hectarelor respective deținute de fermierul în cauză.

4.   Plata pe hectar menționată la alineatul (1) se calculează prin împărțirea cuantumului rezultat din aplicarea articolului 35 la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au hotărât să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.

5.   Statele membre pot aplica plata menționată în prezentul capitol la nivel regional, în condițiile prevăzute la prezentul alineat.

În acest caz, statele membre definesc regiunile în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, precum constrângerile naturale cu care se confruntă și condițiile agronomice ale acestora.

Statele membre împart între regiuni plafonul național prevăzut la articolul 35 alineatul (1), în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.

Plata la nivel regional se calculează prin împărțirea plafonului regional calculat în conformitate cu al treilea paragraf la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.

Norme generale

1.   Statele membre pot acorda o plată fermierilor care au dreptul la plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în capitolul 1 și ale căror exploatații se află integral sau parțial în zone care se confruntă cu constrângeri naturale, desemnate de statele membre în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR].

2.   Statele membre pot hotărî să acorde plata menționată la alineatul (1) în toate zonele care intră sub incidența alineatului respectiv sau, eventual, pe baza unor criterii obiective și nediscriminatorii, să restricționeze plata la unele dintre zonele menționate la articolul 33 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR].

3.   Fără a aduce atingere alineatului (2) și aplicării disciplinei financiare, a reducerii și plafonării progresive, a reducerii lineare menționate la articolul 7 și a eventualelor reduceri și excluderi impuse în temeiul articolului 65 din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZR], plata menționată la alineatul (1) se acordă anual per hectar eligibil situat în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol și se efectuează în momentul activării drepturilor la plată asupra hectarelor respective deținute de fermierul în cauză.

4.   Plata pe hectar menționată la alineatul (1) se calculează prin împărțirea cuantumului rezultat din aplicarea articolului 35 la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au hotărât să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.

5.   tatele membre pot aplica plata menționată în prezentul capitol la nivel regional, în condițiile prevăzute la prezentul alineat.

În acest caz, statele membre definesc regiunile în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii, precum constrângerile naturale cu care se confruntă și condițiile agronomice ale acestora.

Statele membre împart între regiuni plafonul național prevăzut la articolul 35 alineatul (1), în conformitate cu criterii obiective și nediscriminatorii.

Plata la nivel regional se calculează prin împărțirea plafonului regional calculat în conformitate cu al treilea paragraf la numărul de hectare eligibile declarate în conformitate cu articolul 26 alineatul (1), situate în zonele în care statele membre au decis să acorde o plată în conformitate cu alineatul (2) din prezentul articol.

Expunere de motive

Amendamentul permite o aplicare regionalizată, în sensul articolului 20.

Amendamentul 22

Modificarea articolului 35 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În vederea finanțării plății menționate la articolul 34, statele membre pot hotărî, până la 1 august 2013, să utilizeze până la 5 % din plafonul lor național anual prevăzut în anexa II. | În vederea finanțării plății menționate la articolul 34, statele membre pot hotărî, până la 1 august 2013, să utilizeze până la din plafonul lor național anual prevăzut în anexa II. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În vederea finanțării plății menționate la articolul 34, statele membre pot hotărî, până la 1 august 2013, să utilizeze până la 5 % din plafonul lor național anual prevăzut în anexa II.

În vederea finanțării plății menționate la articolul 34, statele membre pot hotărî, până la 1 august 2013, să utilizeze până la din plafonul lor național anual prevăzut în anexa II.

Expunere de motive

Pentru perioada 2007-2013, sprijinul acordat zonelor defavorizate se ridică la 12,6 miliarde EUR. Dublarea bugetului propus la 10 % din bugetele naționale, ceea ce însemnă 31,7 miliarde EUR, ar asigura o reechilibrare importantă în favoarea zonelor defavorizate sau a zonelor care se confruntă cu constrângeri naturale.

Amendamentul 23

Modificarea articolului 36 alineatele (1) și (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre acordă o plată anuală tinerilor fermieri care au dreptul la o plată în cadrul schemei de plată de bază prevăzute în capitolul 1.
  2.   În scopul aplicării prezentului capitol, „tineri fermieri” înseamnă:






  (a) | persoane fizice care se instalează pentru prima dată într-o exploatație agricolă la conducerea exploatației respective sau care s-au instalat deja în cei cinci ani anteriori primei depuneri a unei cereri în cadrul schemei de plată de bază, în conformitate cu articolul 73 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZR] și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Statele membre acordă o plată anuală tinerilor fermieri care au dreptul la o plată în cadrul schemei de plată de bază prevăzute în capitolul 1.

2.   În scopul aplicării prezentului capitol, „tineri fermieri” înseamnă:

(a)

persoane fizice care se instalează pentru prima dată într-o exploatație agricolă la conducerea exploatației respective sau care s-au instalat deja în cei cinci ani anteriori primei depuneri a unei cereri în cadrul schemei de plată de bază, în conformitate cu articolul 73 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZR] și

| (b) | care au mai puțin de 40 de ani în momentul depunerii cererii menționate la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

care au mai puțin de 40 de ani în momentul depunerii cererii menționate la litera (a).

1.   Statele membre acordă o plată anuală fermieri care au dreptul la o plată în cadrul schemei de plată de bază prevăzute în capitolul 1.

2.   În scopul aplicării prezentului capitol, „” înseamnă:

| | persoane fizice care se instalează pentru prima dată într-o exploatație agricolă la conducerea exploatației respective sau care s-au instalat deja în cei cinci ani anteriori primei depuneri a unei cereri în cadrul schemei de plată de bază, în conformitate cu articolul 73 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZR] |
| --- | --- |

persoane fizice care se instalează pentru prima dată într-o exploatație agricolă la conducerea exploatației respective sau care s-au instalat deja în cei cinci ani anteriori primei depuneri a unei cereri în cadrul schemei de plată de bază, în conformitate cu articolul 73 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. [...] [HZR]

| | . |
| --- | --- |

.

Amendamentul 24

Modificarea articolului 38 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   Statele membre pot acorda sprijin cuplat fermierilor în condițiile prevăzute în prezentul capitol. Sprijinul cuplat poate fi acordat în următoarele sectoare și producții: cereale, plante oleaginoase, culturi proteice, leguminoase pentru boabe, in, cânepă, orez, fructe cu coajă lemnoasă, cartof pentru feculă, lapte și produse lactate, semințe, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat, ulei de măsline, viermi de mătase, furaje uscate, hamei, sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cicoare, fructe și legume și specii forestiere cu ciclu scurt de producție. | (1)   Statele membre pot acorda sprijin cuplat fermierilor în condițiile prevăzute în prezentul capitol. Sprijinul cuplat poate fi acordat în următoarele sectoare și producții: cereale, plante oleaginoase, culturi proteice, leguminoase pentru boabe, in, cânepă, orez, fructe cu coajă lemnoasă, cartof pentru feculă, lapte și produse lactate, semințe, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat, ulei de măsline, viermi de mătase, furaje uscate, hamei, sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cicoare, fructe și legume și specii forestiere cu ciclu scurt de producție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(1)   Statele membre pot acorda sprijin cuplat fermierilor în condițiile prevăzute în prezentul capitol. Sprijinul cuplat poate fi acordat în următoarele sectoare și producții: cereale, plante oleaginoase, culturi proteice, leguminoase pentru boabe, in, cânepă, orez, fructe cu coajă lemnoasă, cartof pentru feculă, lapte și produse lactate, semințe, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat, ulei de măsline, viermi de mătase, furaje uscate, hamei, sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cicoare, fructe și legume și specii forestiere cu ciclu scurt de producție.

(1)   Statele membre pot acorda sprijin cuplat fermierilor în condițiile prevăzute în prezentul capitol. Sprijinul cuplat poate fi acordat în următoarele sectoare și producții: cereale, plante oleaginoase, culturi proteice, leguminoase pentru boabe, in, cânepă, orez, fructe cu coajă lemnoasă, cartof pentru feculă, lapte și produse lactate, semințe, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat, ulei de măsline, viermi de mătase, furaje uscate, hamei, sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cicoare, fructe și legume și specii forestiere cu ciclu scurt de producție.

Expunere de motive

Cuplarea ajutoarelor este necesară din punct de vedere economic și teritorial pentru a se garanta nivelurile de producție ale sectoarelor respective.

Amendamentul 25

Modificarea articolului 38 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 4.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile în cauză. | 4.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

4.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile în cauză.

4.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile în cauză.

Expunere de motive

Cuplarea ajutoarelor este necesară din punct de vedere economic și teritorial pentru a se garanta nivelurile de producție ale sectoarelor respective.

Amendamentul 26

Modificarea articolului 38 alineatul (5)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Norme generale
  1.   Statele membre pot acorda sprijin cuplat fermierilor în condițiile prevăzute în prezentul capitol.
  Sprijinul cuplat poate fi acordat în următoarele sectoare și producții: cereale, plante oleaginoase, culturi proteice, leguminoase pentru boabe, in, cânepă, orez, fructe cu coajă lemnoasă, cartof pentru feculă, lapte și produse lactate, semințe, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat, ulei de măsline, viermi de mătase, furaje uscate, hamei, sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cicoare, fructe și legume și specii forestiere cu ciclu scurt de producție.
  2.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în sectoarele sau regiunile dintr-un stat membru în care anumite tipuri de agricultură sau anumite sectoare agricole sunt afectate de anumite dificultăți și sunt deosebit de importante din motive economice și/sau sociale și/sau de mediu.
  3.   Prin derogare de la alineatul (2), sprijinul cuplat poate fi acordat, de asemenea, fermierilor care, la 31 decembrie 2013, dețineau drepturi la plată acordate în conformitate cu titlul III capitolul 3 secțiunea 2 și cu articolul 71m din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, precum și în conformitate cu articolul 60 și cu articolul 65 al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și care nu dețin hectare eligibile pentru activarea drepturilor la plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în titlul III capitolul 1 din prezentul regulament.
  4.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile în cauză.
  5.   Sprijinul cuplat se acordă sub forma unei plăți anuale, în limite cantitative definite și pe baza unor suprafețe sau producții fixe sau a unui număr fix de animale.
  6.   Sprijinul cuplat acordat în temeiul prezentului articol trebuie să fie coerent cu alte măsuri și politici ale Uniunii.
  7.   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire la:






  (a) | condițiile de acordare a sprijinului menționat în prezentul capitol; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Norme generale

1.   Statele membre pot acorda sprijin cuplat fermierilor în condițiile prevăzute în prezentul capitol.

Sprijinul cuplat poate fi acordat în următoarele sectoare și producții: cereale, plante oleaginoase, culturi proteice, leguminoase pentru boabe, in, cânepă, orez, fructe cu coajă lemnoasă, cartof pentru feculă, lapte și produse lactate, semințe, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat, ulei de măsline, viermi de mătase, furaje uscate, hamei, sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cicoare, fructe și legume și specii forestiere cu ciclu scurt de producție.

2.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în sectoarele sau regiunile dintr-un stat membru în care anumite tipuri de agricultură sau anumite sectoare agricole sunt afectate de anumite dificultăți și sunt deosebit de importante din motive economice și/sau sociale și/sau de mediu.

3.   Prin derogare de la alineatul (2), sprijinul cuplat poate fi acordat, de asemenea, fermierilor care, la 31 decembrie 2013, dețineau drepturi la plată acordate în conformitate cu titlul III capitolul 3 secțiunea 2 și cu articolul 71m din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, precum și în conformitate cu articolul 60 și cu articolul 65 al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și care nu dețin hectare eligibile pentru activarea drepturilor la plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în titlul III capitolul 1 din prezentul regulament.

4.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile în cauză.

5.   Sprijinul cuplat se acordă sub forma unei plăți anuale, în limite cantitative definite și pe baza unor suprafețe sau producții fixe sau a unui număr fix de animale.

6.   Sprijinul cuplat acordat în temeiul prezentului articol trebuie să fie coerent cu alte măsuri și politici ale Uniunii.

7.   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire la:

(a)

condițiile de acordare a sprijinului menționat în prezentul capitol;

| (b) | norme privind coerența cu alte măsuri ale Uniunii și privind cumularea sprijinului. |
| --- | --- |

(b)

norme privind coerența cu alte măsuri ale Uniunii și privind cumularea sprijinului.

Norme generale

1.   Statele membre pot acorda sprijin cuplat fermierilor în condițiile prevăzute în prezentul capitol.

Sprijinul cuplat poate fi acordat în următoarele sectoare și producții: cereale, plante oleaginoase, culturi proteice, leguminoase pentru boabe, in, cânepă, orez, fructe cu coajă lemnoasă, cartof pentru feculă, lapte și produse lactate, semințe, carne de oaie și de capră, carne de vită și mânzat, ulei de măsline, viermi de mătase, furaje uscate, hamei, sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cicoare, fructe și legume și specii forestiere cu ciclu scurt de producție.

2.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în sectoarele sau regiunile dintr-un stat membru în care anumite tipuri de agricultură sau anumite sectoare agricole sunt afectate de anumite dificultăți și sunt deosebit de importante din motive economice și/sau sociale și/sau de mediu.

3.   Prin derogare de la alineatul (2), sprijinul cuplat poate fi acordat, de asemenea, fermierilor care, la 31 decembrie 2013, dețineau drepturi la plată acordate în conformitate cu titlul III capitolul 3 secțiunea 2 și cu articolul 71m din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, precum și în conformitate cu articolul 60 și cu articolul 65 al patrulea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 și care nu dețin hectare eligibile pentru activarea drepturilor la plată în cadrul schemei de plată de bază menționate în titlul III capitolul 1 din prezentul regulament.

4.   Sprijinul cuplat poate fi acordat numai în măsura în care este necesar pentru crearea unui stimulent în vederea menținerii nivelurilor actuale de producție în regiunile în cauză.

5.

Sprijinul cuplat se acordă sub forma unei plăți anuale, în limite cantitative definite și pe baza unor suprafețe sau producții fixe sau a unui număr fix de animale.

.   Sprijinul cuplat acordat în temeiul prezentului articol trebuie să fie coerent cu alte măsuri și politici ale Uniunii.

.   Se deleagă Comisiei competența de a adopta acte delegate în conformitate cu articolul 55 cu privire la:

| (a) | condițiile de acordare a sprijinului menționat în prezentul capitol; |
| --- | --- |

(a)

condițiile de acordare a sprijinului menționat în prezentul capitol;

| (b) | condițiile de acordare a sprijinului menționat în prezentul capitol; |
| --- | --- |

(b)

condițiile de acordare a sprijinului menționat în prezentul capitol;

Expunere de motive

Amendamentul permite o aplicare regionalizată, în sensul articolului 20.

Amendamentul 27

Modificarea articolului 47

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Norme generale
  1.   Fermierii care dețin drepturi la plată alocate în 2014 în temeiul articolului 21 și care îndeplinesc cerințele minime prevăzute la articolul 10 alineatul (1) pot opta pentru participarea la o schemă simplificată, în condițiile prevăzute în prezentul titlu, denumită în continuare „schema pentru micii fermieri”.
  2.   Plățile acordate în cadrul schemei pentru micii fermieri înlocuiesc plățile care trebuie acordate în temeiul titlurilor III și IV.
  3.   Fermierii care participă la schema pentru micii fermieri sunt scutiți de utilizarea practicilor agricole prevăzute în titlul III capitolul 2.
  4.   Statele membre se asigură că nu se acordă nicio plată fermierilor în cazul cărora se dovedește că, începând cu data publicării prezentei propuneri de regulament al Comisiei, își împart exploatația cu unicul scop de a beneficia de schema pentru micii fermieri. Această dispoziție se aplică și fermierilor ale căror exploatații sunt rezultatul împărțirii respective. | Norme generale
  1.   Fermierii care dețin drepturi la plată alocate în 2014 în temeiul articolului 21 și care îndeplinesc cerințele minime prevăzute la articolul 10 alineatul (1) pot opta pentru participarea la o schemă simplificată, în condițiile prevăzute în prezentul titlu, denumită în continuare „schema pentru micii fermieri”.
  2.   Plățile acordate în cadrul schemei pentru micii fermieri înlocuiesc plățile care trebuie acordate în temeiul titlurilor III și IV.
  3.   Fermierii care participă la schema pentru micii fermieri sunt scutiți de utilizarea practicilor agricole prevăzute în titlul III capitolul 2.
  4.   Statele membre se asigură că nu se acordă nicio plată fermierilor în cazul cărora se dovedește că, începând cu data publicării prezentei propuneri de regulament al Comisiei, își împart exploatația cu unicul scop de a beneficia de schema pentru micii fermieri. Această dispoziție se aplică și fermierilor ale căror exploatații sunt rezultatul împărțirii respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Norme generale

1.   Fermierii care dețin drepturi la plată alocate în 2014 în temeiul articolului 21 și care îndeplinesc cerințele minime prevăzute la articolul 10 alineatul (1) pot opta pentru participarea la o schemă simplificată, în condițiile prevăzute în prezentul titlu, denumită în continuare „schema pentru micii fermieri”.

2.   Plățile acordate în cadrul schemei pentru micii fermieri înlocuiesc plățile care trebuie acordate în temeiul titlurilor III și IV.

3.   Fermierii care participă la schema pentru micii fermieri sunt scutiți de utilizarea practicilor agricole prevăzute în titlul III capitolul 2.

4.   Statele membre se asigură că nu se acordă nicio plată fermierilor în cazul cărora se dovedește că, începând cu data publicării prezentei propuneri de regulament al Comisiei, își împart exploatația cu unicul scop de a beneficia de schema pentru micii fermieri. Această dispoziție se aplică și fermierilor ale căror exploatații sunt rezultatul împărțirii respective.

Norme generale

1.   Fermierii care dețin drepturi la plată alocate în 2014 în temeiul articolului 21 și care îndeplinesc cerințele minime prevăzute la articolul 10 alineatul (1) pot opta pentru participarea la o schemă simplificată, în condițiile prevăzute în prezentul titlu, denumită în continuare „schema pentru micii fermieri”.

2.   Plățile acordate în cadrul schemei pentru micii fermieri înlocuiesc plățile care trebuie acordate în temeiul titlurilor III și IV.

3.   Fermierii care participă la schema pentru micii fermieri sunt scutiți de utilizarea practicilor agricole prevăzute în titlul III capitolul 2.

4.   Statele membre se asigură că nu se acordă nicio plată fermierilor în cazul cărora se dovedește că, începând cu data publicării prezentei propuneri de regulament al Comisiei, își împart exploatația cu unicul scop de a beneficia de schema pentru micii fermieri. Această dispoziție se aplică și fermierilor ale căror exploatații sunt rezultatul împărțirii respective.

Expunere de motive

Amendamentul permite o aplicare regionalizată, în sensul articolului 20.

Amendamentul 28

Modificarea articolului 48

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Fermierii care doresc să participe la schema pentru micii fermieri trebuie să depună o cerere până la 15 octombrie 2014.
  Fermierii care nu au depus cererea de participare la schema pentru micii fermieri până la 15 octombrie 2014 sau care hotărăsc să se retragă din schemă după acea dată sau care sunt selecționați pentru a primi sprijinul prevăzut la articolul 20 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR] nu mai au dreptul de a participa la schema respectivă. | Fermierii care doresc să participe la schema pentru micii fermieri trebuie să depună o cerere până la 15 octombrie 2014.
  Fermierii care nu au depus cererea de participare la schema pentru micii fermieri până la 15 octombrie 2014 sau care hotărăsc să se retragă din schemă după sau care sunt selecționați pentru a primi sprijinul prevăzut la articolul 20 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR] nu mai au dreptul de a participa la schema respectivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Fermierii care doresc să participe la schema pentru micii fermieri trebuie să depună o cerere până la 15 octombrie 2014.

Fermierii care nu au depus cererea de participare la schema pentru micii fermieri până la 15 octombrie 2014 sau care hotărăsc să se retragă din schemă după acea dată sau care sunt selecționați pentru a primi sprijinul prevăzut la articolul 20 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR] nu mai au dreptul de a participa la schema respectivă.

Fermierii care doresc să participe la schema pentru micii fermieri trebuie să depună o cerere până la 15 octombrie 2014.

Fermierii care nu au depus cererea de participare la schema pentru micii fermieri până la 15 octombrie 2014 sau care hotărăsc să se retragă din schemă după sau care sunt selecționați pentru a primi sprijinul prevăzut la articolul 20 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. [...] [RDR] nu mai au dreptul de a participa la schema respectivă.

COM(2011) 627 final/2

Amendamentul 29

Modificarea articolului 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| FEADR contribuie la strategia Europa 2020 prin promovarea dezvoltării rurale durabile în întreaga Uniune, venind în completarea celorlalte instrumente ale politicii agricole comune (denumită în continuare „PAC”), a politicii de coeziune și a politicii comune în domeniul pescuitului. FEADR contribuie la realizarea în Uniune a unui sector agricol mai echilibrat din punct de vedere teritorial și ecologic, mai benefic pentru climă, mai rezilient și mai inovator. | FEADR contribuie la strategia Europa 2020 prin promovarea dezvoltării rurale durabile în întreaga Uniune, venind în completarea celorlalte instrumente ale politicii agricole comune (denumită în continuare „PAC”), a politicii de coeziune și a politicii comune în domeniul pescuitului. FEADR contribuie la realizarea în Uniune a unui sector agricol mai echilibrat din punct de vedere teritorial și ecologic, mai benefic pentru climă, mai rezilient și mai inovator. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

FEADR contribuie la strategia Europa 2020 prin promovarea dezvoltării rurale durabile în întreaga Uniune, venind în completarea celorlalte instrumente ale politicii agricole comune (denumită în continuare „PAC”), a politicii de coeziune și a politicii comune în domeniul pescuitului. FEADR contribuie la realizarea în Uniune a unui sector agricol mai echilibrat din punct de vedere teritorial și ecologic, mai benefic pentru climă, mai rezilient și mai inovator.

FEADR contribuie la strategia Europa 2020 prin promovarea dezvoltării rurale durabile în întreaga Uniune, venind în completarea celorlalte instrumente ale politicii agricole comune (denumită în continuare „PAC”), a politicii de coeziune și a politicii comune în domeniul pescuitului. FEADR contribuie la realizarea în Uniune a unui sector agricol mai echilibrat din punct de vedere teritorial și ecologic, mai benefic pentru climă, mai rezilient și mai inovator.

Expunere de motive

La nivelul Uniunii Europene este necesară o adevărată strategie de dezvoltare rurală. Această strategie nu se regăsește în propunerile Comisiei. Ea trebuie să fie pusă în aplicare de fiecare stat membru în cadrul contractelor de parteneriat și trebuie să se bazeze pe cerința privind o dezvoltare teritorială echilibrată.

Amendamentul 30

Modificarea articolului 5 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1)   încurajarea transferului de cunoștințe și a inovării în agricultură, în silvicultură și în zonele rurale, cu accent pe următoarele aspecte:






  (a) | încurajarea inovării și a creării unei baze de cunoștințe în zonele rurale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(1)   încurajarea transferului de cunoștințe și a inovării în agricultură, în silvicultură și în zonele rurale, cu accent pe următoarele aspecte:

(a)

încurajarea inovării și a creării unei baze de cunoștințe în zonele rurale;

| (b) | consolidarea legăturilor dintre agricultură și silvicultură, pe de o parte, și cercetare și inovare, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(b)

consolidarea legăturilor dintre agricultură și silvicultură, pe de o parte, și cercetare și inovare, pe de altă parte.

| (c) | încurajarea învățării pe tot parcursul vieții și a formării profesionale în sectoarele agricol și forestier; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea învățării pe tot parcursul vieții și a formării profesionale în sectoarele agricol și forestier;

(1)   încurajarea transferului de cunoștințe și a inovării în agricultură, în silvicultură și în zonele rurale, cu accent pe următoarele aspecte:

| (a) | încurajarea inovării și a creării unei baze de cunoștințe în zonele rurale; |
| --- | --- |

(a)

încurajarea inovării și a creării unei baze de cunoștințe în zonele rurale;

| (b) | consolidarea legăturilor dintre agricultură și silvicultură, pe de o parte, și cercetare și inovare, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(b)

consolidarea legăturilor dintre agricultură și silvicultură, pe de o parte, și cercetare și inovare, pe de altă parte.

| (c) | încurajarea învățării pe tot parcursul vieții și a formării profesionale în sectoarele agricol și forestier; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea învățării pe tot parcursul vieții și a formării profesionale în sectoarele agricol și forestier;

Expunere de motive

Acest efort în favoarea cercetării în agronomie contribuie la creșterea competitivității pe termen lung a agriculturii europene, atât din punct de vedere economic, cât și ecologic. El corespunde unei așteptări importante din partea agricultorilor, precum și a cetățenilor europeni, care solicită alimente sănătoase și de calitate și care doresc ca mediul să fie protejat. Pentru a ține seama mai bine de resursele naturale și de schimbările climatice, anual, la nivelul întregii UE, se alocă un buget de 10 % pentru inovare, reprezentând 1,45 miliarde EUR. Comparativ, bugetul de 30 % alocat ecologizării în cadrul primului pilon reprezintă 13,6 miliarde EUR. Pentru a răspunde provocării ecologice, este nevoie de un efort de cercetare mai mare în favoarea inovării agronomice. Acest efort suplimentar este necesar în special în contextul provocării legate de schimbările climatice, ale căror consecințe vor determina în timp deplasarea zonelor de producție tradiționale.

Amendamentul 31

Modificarea articolului 5 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (2)   creșterea competitivității tuturor tipurilor de agricultură și creșterea viabilității exploatațiilor, cu accent pe următoarele aspecte:






  a) | facilitarea restructurării exploatațiilor care se confruntă cu probleme structurale majore, în special a celor cu un nivel redus de participare la piață, a exploatațiilor orientate spre piață din anumite sectoare și a exploatațiilor care au nevoie să își diversifice activitățile agricole; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(2)   creșterea competitivității tuturor tipurilor de agricultură și creșterea viabilității exploatațiilor, cu accent pe următoarele aspecte:

a)

facilitarea restructurării exploatațiilor care se confruntă cu probleme structurale majore, în special a celor cu un nivel redus de participare la piață, a exploatațiilor orientate spre piață din anumite sectoare și a exploatațiilor care au nevoie să își diversifice activitățile agricole;

| b) | facilitarea reînnoirii generațiilor în sectorul agricol. |
| --- | --- |

b)

facilitarea reînnoirii generațiilor în sectorul agricol.

(2)   creșterea competitivității tuturor tipurilor de agricultură și creșterea viabilității exploatațiilor, cu accent pe următoarele aspecte:

| (a) | facilitarea restructurării exploatațiilor agricole; |
| --- | --- |

(a)

facilitarea restructurării exploatațiilor agricole;

| (b) | facilitarea reînnoirii generațiilor în sectorul agricol. |
| --- | --- |

(b)

facilitarea reînnoirii generațiilor în sectorul agricol.

Amendamentul 32

Modificarea articolului 5 alineatul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (6)   promovarea incluziunii sociale, a reducerii sărăciei și a dezvoltării economice în zonele rurale, cu accent pe următoarele aspecte:






  (a) | facilitarea diversificării, a înființării de noi întreprinderi mici și a creării de locuri de muncă; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(6)   promovarea incluziunii sociale, a reducerii sărăciei și a dezvoltării economice în zonele rurale, cu accent pe următoarele aspecte:

(a)

facilitarea diversificării, a înființării de noi întreprinderi mici și a creării de locuri de muncă;

| (b) | încurajarea dezvoltării locale în zonele rurale; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea dezvoltării locale în zonele rurale;

| (c) | sporirea accesibilității, a utilizării și a calității tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) în zonele rurale. |
| --- | --- |

(c)

sporirea accesibilității, a utilizării și a calității tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) în zonele rurale.

(6)   promovarea incluziunii sociale, a reducerii sărăciei și a dezvoltării economice în zonele rurale, cu accent pe următoarele aspecte:

| (a) | promovarea diversificării economice, a înființării de noi întreprinderi și a locuri de muncă; |
| --- | --- |

(a)

promovarea diversificării economice, a înființării de noi întreprinderi și a locuri de muncă;

| (b) | încurajarea dezvoltării locale în zonele rurale; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea dezvoltării locale în zonele rurale;

| (c) | , sporirea accesibilității, a utilizării și a calității tehnologiilor informației și comunicațiilor |
| --- | --- |

(c)

, sporirea accesibilității, a utilizării și a calității tehnologiilor informației și comunicațiilor

| | |
| --- | --- |

Amendamentul 33

Modificarea articolului 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Programe de dezvoltare rurală
  1.   FEADR intervine în statele membre prin intermediul programelor de dezvoltare rurală. Aceste programe implementează o strategie care vizează realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală printr-un set de măsuri definite în titlul III, pentru aplicarea cărora se va solicita ajutor din partea FEADR.
  2.   Un stat membru poate prezenta fie un program unic pentru întregul său teritoriu, fie un set de programe regionale.
  3.   Statele membre care au optat pentru programe regionale pot să prezinte spre aprobare și un cadru național care să conțină elementele comune ale acestor programe, fără o alocare bugetară separată. | Programe de dezvoltare rurală
  1.   FEADR intervine în statele membre prin intermediul programelor de dezvoltare rurală. Aceste programe implementează o strategie care vizează realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală printr-un set de măsuri definite în titlul III, pentru aplicarea cărora se va solicita ajutor din partea FEADR.
  2.   Un stat membru poate prezenta fie un program unic pentru întregul său teritoriu, fie un set de programe regionale.
  3.   Statele membre care au optat pentru programe regionale pot să prezinte spre aprobare și un cadru național care să conțină elementele comune ale acestor programe, fără o alocare bugetară separată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Programe de dezvoltare rurală

1.   FEADR intervine în statele membre prin intermediul programelor de dezvoltare rurală. Aceste programe implementează o strategie care vizează realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală printr-un set de măsuri definite în titlul III, pentru aplicarea cărora se va solicita ajutor din partea FEADR.

2.   Un stat membru poate prezenta fie un program unic pentru întregul său teritoriu, fie un set de programe regionale.

3.   Statele membre care au optat pentru programe regionale pot să prezinte spre aprobare și un cadru național care să conțină elementele comune ale acestor programe, fără o alocare bugetară separată.

Programe de dezvoltare rurală

1.   FEADR intervine în statele membre prin intermediul programelor de dezvoltare rurală. Aceste programe implementează o strategie care vizează realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală printr-un set de măsuri definite în titlul III, pentru aplicarea cărora se va solicita ajutor din partea FEADR.

2.   Un stat membru poate prezenta fie un program unic pentru întregul său teritoriu, fie un set de programe regionale.

3.   Statele membre care au optat pentru programe regionale pot să prezinte spre aprobare și un cadru național care să conțină elementele comune ale acestor programe, fără o alocare bugetară separată.

Expunere de motive

Acest amendament permite menținerea unei programări regionale directe pentru dezvoltarea rurală, aplicând însă în continuare anumite măsuri la nivel național (de exemplu, cele prevăzute de măsurile de gestionare a riscului [articolul37]), în scopul garantării unei aplicări mai eficiente a acestora, ținându-se seama de becesitatea de a se dispune de un volum de resurse corespunzător și de modalități omogene de aplicare, care să nu denatureze concurența. De altfel, excluderea reciprocă a măsurilor aplicate prin programele naționale și regionale permite Comisiei să se asigure măsurile și finanțările nu se vor suprapune.

Amendamentul 34

Modificarea articolului 8 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre pot include în programele lor de dezvoltare rurală subprograme tematice care să contribuie la realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală, destinate să răspundă necesităților specifice identificate, în special în ceea ce privește:






  (a) | tinerii fermieri; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.   Statele membre pot include în programele lor de dezvoltare rurală subprograme tematice care să contribuie la realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală, destinate să răspundă necesităților specifice identificate, în special în ceea ce privește:

(a)

tinerii fermieri;

| (b) | fermele mici menționate la articolul 20 alineatul (2) al treilea paragraf; |
| --- | --- |

(b)

fermele mici menționate la articolul 20 alineatul (2) al treilea paragraf;

| (c) | zonele montane menționate la articolul 33 alineatul (2); |
| --- | --- |

(c)

zonele montane menționate la articolul 33 alineatul (2);

| (d) | lanțurile scurte de aprovizionare. |
| --- | --- |

(d)

lanțurile scurte de aprovizionare.

Anexa III conține o listă orientativă a măsurilor și a tipurilor de operațiuni deosebit de importante pentru fiecare subprogram tematic.

1.   Statele membre pot include în programele lor de dezvoltare rurală subprograme tematice care să contribuie la realizarea priorităților Uniunii în materie de dezvoltare rurală, destinate să răspundă necesităților specifice identificate, în special în ceea ce privește:

| (a) | tinerii fermieri; |
| --- | --- |

(a)

tinerii fermieri;

| (b) | fermele mici menționate la articolul 20 alineatul (2) al treilea paragraf; |
| --- | --- |

(b)

fermele mici menționate la articolul 20 alineatul (2) al treilea paragraf;

| (c) | zonele montane menționate la articolul 33 alineatul (2); |
| --- | --- |

(c)

zonele montane menționate la articolul 33 alineatul (2);

| (d) | lanțurile scurte de aprovizionare |
| --- | --- |

(d)

lanțurile scurte de aprovizionare

| | |
| --- | --- |

.

| | . |
| --- | --- |

Anexa III conține o listă orientativă a măsurilor și a tipurilor de operațiuni deosebit de importante pentru fiecare subprogram tematic.

Amendamentul 35

Modificarea articolului 21 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Investițiile realizate în temeiul alineatului (1) sunt eligibile pentru sprijin dacă operațiunile relevante sunt implementate în conformitate cu planurile de dezvoltare a municipalităților în zonele rurale și a serviciilor de bază oferite de acestea, acolo unde există asemenea planuri, și trebuie să fie coerente cu orice eventuală strategie de dezvoltare locală. | Investițiile realizate în temeiul alineatului (1) sunt eligibile pentru sprijin dacă operațiunile relevante sunt implementate în conformitate cu planurile de dezvoltare a municipalităților în zonele rurale și a serviciilor de bază oferite de acestea trebuie să fie coerente cu orice eventuală strategie de dezvoltare locală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Investițiile realizate în temeiul alineatului (1) sunt eligibile pentru sprijin dacă operațiunile relevante sunt implementate în conformitate cu planurile de dezvoltare a municipalităților în zonele rurale și a serviciilor de bază oferite de acestea, acolo unde există asemenea planuri, și trebuie să fie coerente cu orice eventuală strategie de dezvoltare locală.

Investițiile realizate în temeiul alineatului (1) sunt eligibile pentru sprijin dacă operațiunile relevante sunt implementate în conformitate cu planurile de dezvoltare a municipalităților în zonele rurale și a serviciilor de bază oferite de acestea trebuie să fie coerente cu orice eventuală strategie de dezvoltare locală.

Expunere de motive

În orice caz, investițiile trebuie să fie în conformitate cu planurile de dezvoltare a localităților în zonele rurale și a serviciilor de bază, pentru a se asigura astfel utilizarea eficientă a investițiilor și integrarea lor în planurile de dezvoltare a localităților.

Amendamentul 36

Modificarea articolului 29 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Plățile pentru agromediu și climă se acordă fermierilor, grupurilor de fermieri sau grupurilor formate din fermieri și alți gestionari de terenuri care se angajează în mod voluntar să desfășoare operațiuni constând într-unul sau mai multe angajamente de agromediu și climatice având ca obiect terenuri agricole. Atunci când acest lucru este justificat corespunzător de realizarea obiectivelor legate de mediu, plățile pentru agromediu și climă pot fi acordate și altor gestionari de terenuri sau grupurilor formate din alți gestionari de terenuri. | Plățile pentru agromediu și climă se acordă fermierilor, grupurilor de fermieri sau grupurilor formate din fermieri și alți gestionari de terenuri care se angajează în mod voluntar să desfășoare operațiuni sau mai mult angajamente de agromediu și climatice. Atunci când acest lucru este justificat corespunzător de realizarea obiectivelor legate de mediu, plățile pentru agromediu și climă pot fi acordate și altor gestionari de terenuri sau grupurilor formate din alți gestionari de terenuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Plățile pentru agromediu și climă se acordă fermierilor, grupurilor de fermieri sau grupurilor formate din fermieri și alți gestionari de terenuri care se angajează în mod voluntar să desfășoare operațiuni constând într-unul sau mai multe angajamente de agromediu și climatice având ca obiect terenuri agricole. Atunci când acest lucru este justificat corespunzător de realizarea obiectivelor legate de mediu, plățile pentru agromediu și climă pot fi acordate și altor gestionari de terenuri sau grupurilor formate din alți gestionari de terenuri.

Plățile pentru agromediu și climă se acordă fermierilor, grupurilor de fermieri sau grupurilor formate din fermieri și alți gestionari de terenuri care se angajează în mod voluntar să desfășoare operațiuni sau mai mult angajamente de agromediu și climatice. Atunci când acest lucru este justificat corespunzător de realizarea obiectivelor legate de mediu, plățile pentru agromediu și climă pot fi acordate și altor gestionari de terenuri sau grupurilor formate din alți gestionari de terenuri.

Expunere de motive

Limitarea la măsurile „având ca obiect terenuri agricole” ar trebui eliminată, deoarece ar periclita în mod serios obiective importante în materie de mediu și climă. Acest lucru este valabil, de exemplu, pentru pășunatul pe terenuri care nu sunt considerate terenuri agricole, precum și pentru aplicarea unor măsuri de agromediu la iazuri, mlaștini și fășii de teren situate de-a lungul apelor.

Amendamentul 37

Modificarea articolului 46 alineatul (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Cheltuielile sunt limitate la:






  (a) | construcția, achiziția, inclusiv prin leasing, sau renovarea de bunuri imobile; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Cheltuielile sunt limitate la:

(a)

construcția, achiziția, inclusiv prin leasing, sau renovarea de bunuri imobile;

| (b) | achiziționarea sau cumpărarea prin leasing de mașini și echipamente noi, inclusiv de software, în limita valorii pe piață a bunului respectiv; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea sau cumpărarea prin leasing de mașini și echipamente noi, inclusiv de software, în limita valorii pe piață a bunului respectiv;

| (c) | costurile generale ocazionate de cheltuielile prevăzute la literele (a) și (b), precum onorariile pentru arhitecți, ingineri și consultanți, studii de fezabilitate, achiziționarea de brevete sau de licențe. |
| --- | --- |

(c)

costurile generale ocazionate de cheltuielile prevăzute la literele (a) și (b), precum onorariile pentru arhitecți, ingineri și consultanți, studii de fezabilitate, achiziționarea de brevete sau de licențe.

Cheltuielile sunt limitate la:

| (a) | construcția, achiziția, inclusiv prin leasing, sau renovarea de bunuri imobile; |
| --- | --- |

(a)

construcția, achiziția, inclusiv prin leasing, sau renovarea de bunuri imobile;

| (b) | achiziționarea sau cumpărarea prin leasing de mașini și echipamente noi, inclusiv de software, în limita valorii pe piață a bunului respectiv; |
| --- | --- |

(b)

achiziționarea sau cumpărarea prin leasing de mașini și echipamente noi, inclusiv de software, în limita valorii pe piață a bunului respectiv;

| (c) | |
| --- | --- |

(c)

costurile generale ocazionate de cheltuielile prevăzute la literele (a) și (b), precum onorariile pentru arhitecți, ingineri și consultanți, studii de fezabilitate, achiziționarea de brevete sau de licențe.

| | costurile generale ocazionate de cheltuielile prevăzute la literele (a) și (b), precum onorariile pentru arhitecți, ingineri și consultanți, studii de fezabilitate, achiziționarea de brevete sau de licențe. |
| --- | --- |

Amendamentul 38

Modificarea articolului 64 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Comisia efectuează, prin intermediul unui act de punere în aplicare, o defalcare anuală pe stat membru a cuantumurilor menționate la alineatul (1), după deducerea cuantumului menționat la alineatul (2) și luând în considerare transferul de fonduri menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. DP/2012. Atunci când realizează defalcarea anuală, Comisia ține seama de:






  (a) | criterii obiective legate de obiectivele prevăzute la articolul 4 și |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Comisia efectuează, prin intermediul unui act de punere în aplicare, o defalcare anuală pe stat membru a cuantumurilor menționate la alineatul (1), după deducerea cuantumului menționat la alineatul (2) și luând în considerare transferul de fonduri menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. DP/2012. Atunci când realizează defalcarea anuală, Comisia ține seama de:

(a)

criterii obiective legate de obiectivele prevăzute la articolul 4 și

| (b) | performanțele anterioare. |
| --- | --- |

(b)

performanțele anterioare.

Comisia efectuează, prin intermediul unui act de punere în aplicare, o defalcare anuală pe stat membru a cuantumurilor menționate la alineatul (1), după deducerea cuantumului menționat la alineatul (2) și luând în considerare transferul de fonduri menționat la articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. DP/2012. Atunci când realizează defalcarea anuală, Comisia ține seama de:

| (a) | criterii obiective legate de obiectivele prevăzute la articolul 4 |
| --- | --- |

(a)

criterii obiective legate de obiectivele prevăzute la articolul 4

| (b) | performanțele anterioare |
| --- | --- |

(b)

performanțele anterioare

| | |
| --- | --- |

Amendamentul 39

| | |
| --- | --- |

Modificarea articolului 64 alineatul (6)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În scopul alocării rezervei de performanță menționate la articolul 20 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], veniturile alocate disponibile colectate în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (UE) nr. HR/2012 pentru FEADR se adaugă la cuantumurile menționate la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012]. Veniturile respective se alocă statelor membre proporțional cu procentul care le revine din cuantumul total al sprijinului acordat din FEADR. | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În scopul alocării rezervei de performanță menționate la articolul 20 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012], veniturile alocate disponibile colectate în conformitate cu articolul 45 din Regulamentul (UE) nr. HR/2012 pentru FEADR se adaugă la cuantumurile menționate la articolul 18 din Regulamentul (UE) nr. [CSF/2012]. Veniturile respective se alocă statelor membre proporțional cu procentul care le revine din cuantumul total al sprijinului acordat din FEADR.

COM(2011) 628 final

Amendamentul 40

Modificarea articolului 34 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| În urma deciziei sale de aprobare a programului, Comisia plătește un cuantum inițial de prefinanțare pentru întreaga perioadă de programare. Acest cuantum inițial de prefinanțare reprezintă 4 % din contribuția FEADR la programul respectiv. Suma poate fi împărțită în maximum trei tranșe, în funcție de disponibilitatea bugetară. Prima tranșă reprezintă 2 % din contribuția FEADR la programul în cauză. | În urma deciziei sale de aprobare a programului, Comisia plătește un cuantum inițial de prefinanțare pentru întreaga perioadă de programare. Acest cuantum inițial de prefinanțare reprezintă % din contribuția FEADR la programul respectiv. Suma poate fi împărțită în maximum trei tranșe, în funcție de disponibilitatea bugetară. Prima tranșă reprezintă 2 % din contribuția FEADR la programul în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

În urma deciziei sale de aprobare a programului, Comisia plătește un cuantum inițial de prefinanțare pentru întreaga perioadă de programare. Acest cuantum inițial de prefinanțare reprezintă 4 % din contribuția FEADR la programul respectiv. Suma poate fi împărțită în maximum trei tranșe, în funcție de disponibilitatea bugetară. Prima tranșă reprezintă 2 % din contribuția FEADR la programul în cauză.

În urma deciziei sale de aprobare a programului, Comisia plătește un cuantum inițial de prefinanțare pentru întreaga perioadă de programare. Acest cuantum inițial de prefinanțare reprezintă % din contribuția FEADR la programul respectiv. Suma poate fi împărțită în maximum trei tranșe, în funcție de disponibilitatea bugetară. Prima tranșă reprezintă 2 % din contribuția FEADR la programul în cauză.

Expunere de motive

Ținând seama de importanța mare și de eficiența ridicată a măsurilor destinate spațiului rural (FEADR), trebuie menținut cuantumul inițial de prefinanțare în valoare de 7 %, acordat până în prezent pentru participarea FEADR la programul respectiv de dezvoltare rurală. Articolul 34 alineatul (1) din propunerea de regulamentul financiar prevede doar un cuantum inițial de prefinanțare de 4 %. Această înrăutățire clară a lichidității la nivel de program ar putea duce la întârzieri nedorite în punerea în aplicare a programului de dezvoltare rurală, respectiv la cheltuieli de prefinanțare suplimentare considerabile.

Amendamentul 41

Modificarea articolului 43 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Reducerile și suspendările în temeiul prezentului articol nu aduc atingere articolelor 17, 20 și 21 din Regulamentul (UE) nr. CR/xxx.
  Suspendările menționate la articolele 17 și 20 din Regulamentul (UE) nr. CR/xxx se aplică urmând procedura stabilită la alineatul (2) al prezentului articol. | Reducerile și suspendările în temeiul prezentului articol nu aduc atingere din Regulamentul (UE) nr. CR/xxx.
  Suspendările menționate la articol 17 din Regulamentul (UE) nr. CR/xxx se aplică urmând procedura stabilită la alineatul (2) al prezentului articol. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Reducerile și suspendările în temeiul prezentului articol nu aduc atingere articolelor 17, 20 și 21 din Regulamentul (UE) nr. CR/xxx.

Suspendările menționate la articolele 17 și 20 din Regulamentul (UE) nr. CR/xxx se aplică urmând procedura stabilită la alineatul (2) al prezentului articol.

Reducerile și suspendările în temeiul prezentului articol nu aduc atingere din Regulamentul (UE) nr. CR/xxx.

Suspendările menționate la articol 17 din Regulamentul (UE) nr. CR/xxx se aplică urmând procedura stabilită la alineatul (2) al prezentului articol.

Expunere de motive

Pentru măsurile FEADR, în cadrul strategic comun pentru fondurile structurale, inclusiv FEADR și EMFF (Fondul de pescuit), se prevede că reducerile sunt posibile atunci când nu se respectă condiționalitățile ex-ante (articolul 17). În plus, se reține o rezervă de performanță în valoare de 5 %, a cărei plată depinde de atingerea obiectivelor stabilite (articolul 18, 20 și 21). Aceste reglementări trebuie respinse, întrucât implică o creștere masivă a birocrației, fără a se obține progrese în chestiunea respectivă. Această respingere este conformă și poziției CoR din proiectul de aviz privind cadrul strategic comun pentru fondurile structurale.

Bruxelles, 4 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  „Viitorul PAC după 2013”, Comitetul Regiunilor, René SOUCHON, 2010. CdR 127/2010 fin.

1

(2)  „Ajutoarele pentru fermierii din zonele cu handicapuri naturale”, Comitetul Regiunilor, Luis DURNWALDER, 2010. CdR 314/2009 fin.

2

(3)  JO L 84, 31.3.2009, p. 1.

3

(4)  JO L 185, 17.7.2009, p. 1.

4

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/200

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Erasmus pentru toți

2012/C 225/15

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută fără rezerve bugetul suplimentat prevăzut pentru program. Repartizarea fondurilor între sectoarele învățământului și domeniul tineretului trebuie să aibă loc astfel încât toate domeniile să profite de suplimentarea bugetului; |
| --- | --- |

—

salută fără rezerve bugetul suplimentat prevăzut pentru program. Repartizarea fondurilor între sectoarele învățământului și domeniul tineretului trebuie să aibă loc astfel încât toate domeniile să profite de suplimentarea bugetului;

| — | subliniază importanța învățării pe tot parcursul vieții; de aceea, toate categoriile de vârstă și toate domeniile învățării trebuie sprijinite în egală măsură în cadrul programului; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța învățării pe tot parcursul vieții; de aceea, toate categoriile de vârstă și toate domeniile învățării trebuie sprijinite în egală măsură în cadrul programului;

| — | consideră că ajutorul acordat ar trebui să fie cel mai mare în acele domenii unde cererea și potențialul lor efect sunt cele mai mari. De aceea se recomandă o redistribuire clară în favoarea unor proiecte care se adresează acelora care au un acces mai restrâns la programele de mobilitate, cum ar fi școlile, tinerii din afară sistemului de educație formală și adulții în cadrul educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

—

consideră că ajutorul acordat ar trebui să fie cel mai mare în acele domenii unde cererea și potențialul lor efect sunt cele mai mari. De aceea se recomandă o redistribuire clară în favoarea unor proiecte care se adresează acelora care au un acces mai restrâns la programele de mobilitate, cum ar fi școlile, tinerii din afară sistemului de educație formală și adulții în cadrul educației și formării profesionale;

| — | consideră că individul va fi bine pregătit pentru un viitor care va sta sub semnul schimbărilor permanente atunci când se va reuși ca marile provocări să fie abordate cu succes la nivel local și regional. Atunci, individul va fi pregătit pentru o învățare pe tot parcursul vieții. Din ce în ce mai multe persoane își vor termina formarea pe care au început-o, vor urma studii superioare și vor profita de posibilitatea de a efectua o parte a formării în alte părți ale Europei, privind ansamblul Europei ca potențială piață a muncii; |
| --- | --- |

—

consideră că individul va fi bine pregătit pentru un viitor care va sta sub semnul schimbărilor permanente atunci când se va reuși ca marile provocări să fie abordate cu succes la nivel local și regional. Atunci, individul va fi pregătit pentru o învățare pe tot parcursul vieții. Din ce în ce mai multe persoane își vor termina formarea pe care au început-o, vor urma studii superioare și vor profita de posibilitatea de a efectua o parte a formării în alte părți ale Europei, privind ansamblul Europei ca potențială piață a muncii;

| — | salută cooperarea interinstituțională și în cadrul proiectelor de mobilitate. Mobilitatea prevăzută cu un cadru instituțional stabil poate oferi garanții mai bune în ceea ce privește calitatea și efectul strategic de durată; |
| --- | --- |

—

salută cooperarea interinstituțională și în cadrul proiectelor de mobilitate. Mobilitatea prevăzută cu un cadru instituțional stabil poate oferi garanții mai bune în ceea ce privește calitatea și efectul strategic de durată;

| — | face trimitere la experiențele pozitive cu părți ale programelor anterioare, cum ar fi COMENIUS Regio, care permit includerea unor instituții extrașcolare și care urmăresc, la nivel locale și regional, obiectivul de promovare a cooperării europene în domeniul școlilor. |
| --- | --- |

—

face trimitere la experiențele pozitive cu părți ale programelor anterioare, cum ar fi COMENIUS Regio, care permit includerea unor instituții extrașcolare și care urmăresc, la nivel locale și regional, obiectivul de promovare a cooperării europene în domeniul școlilor.

| Raportor | dna Yoomi RENSTRÖM (SE-PSE), membră a Consiliului local Ovanåker |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii „Erasmus pentru toți” – programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport
  COM(2011) 788 final |

Raportor

dna Yoomi RENSTRÖM (SE-PSE), membră a Consiliului local Ovanåker

Document de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a acțiunii „Erasmus pentru toți” – programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport

COM(2011) 788 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Provocări majore

| 1. | constată că Europa se confruntă cu provocări care, odată cu criza financiară și economică, au devenit și mai mari. Problemele structurale s-au putut resimți din ce în ce mai clar: o creștere slabă a productivității, un număr mare de persoane excluse de pe piața forței de muncă, o creștere a cererii de servicii de asistență socială, cauzată de îmbătrânirea populației și deficite ale bugetelor publice; |
| --- | --- |

1.

constată că Europa se confruntă cu provocări care, odată cu criza financiară și economică, au devenit și mai mari. Problemele structurale s-au putut resimți din ce în ce mai clar: o creștere slabă a productivității, un număr mare de persoane excluse de pe piața forței de muncă, o creștere a cererii de servicii de asistență socială, cauzată de îmbătrânirea populației și deficite ale bugetelor publice;

| 2. | consideră că decalajele economice reprezintă o problemă fundamentală și din ce în ce mai acută, care pot pune în pericol democrația. Mult prea mulți tineri abandonează formarea profesională și nu dispun de cunoștințele necesare pentru a putea participa la viața democratică și la o carieră profesională adecvată, care va sta sub semnul schimbărilor. Posibilitatea tuturor persoanelor de a participa la procesul de învățare pe tot parcursul vieții constituie fundamentul unei democrații puternice și a creșterii economice viitoare. În eforturile de combatere a șomajului și a excluziunii sociale trebuie abordată și problema segregării pe criterii de sex de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

2.

consideră că decalajele economice reprezintă o problemă fundamentală și din ce în ce mai acută, care pot pune în pericol democrația. Mult prea mulți tineri abandonează formarea profesională și nu dispun de cunoștințele necesare pentru a putea participa la viața democratică și la o carieră profesională adecvată, care va sta sub semnul schimbărilor. Posibilitatea tuturor persoanelor de a participa la procesul de învățare pe tot parcursul vieții constituie fundamentul unei democrații puternice și a creșterii economice viitoare. În eforturile de combatere a șomajului și a excluziunii sociale trebuie abordată și problema segregării pe criterii de sex de pe piața forței de muncă;

| 3. | consideră că formarea reprezintă un instrument esențial pentru a permite UE să răspundă marilor provocări și a face ca toți cetățenii să beneficieze de societatea bazată pe cunoaștere; ia la cunoștință propunerea de program a Comisiei, program care va înlocui și regrupa toate programele existente în domeniul formării și tineretului. Prin accentuarea dimensiunii europene, programul poate consolida cetățenia europeană și contribuie la promovarea coeziunii sociale, oferind unui număr mai mare de persoane acces spre o formare de înaltă calitate pe tot parcursul vieții. Este important ca toate grupurile-țintă incluse în programele anterioare să poată beneficia în continuare într-o măsură suficientă de sprijinul oferit prin acest program; |
| --- | --- |

3.

consideră că formarea reprezintă un instrument esențial pentru a permite UE să răspundă marilor provocări și a face ca toți cetățenii să beneficieze de societatea bazată pe cunoaștere; ia la cunoștință propunerea de program a Comisiei, program care va înlocui și regrupa toate programele existente în domeniul formării și tineretului. Prin accentuarea dimensiunii europene, programul poate consolida cetățenia europeană și contribuie la promovarea coeziunii sociale, oferind unui număr mai mare de persoane acces spre o formare de înaltă calitate pe tot parcursul vieții. Este important ca toate grupurile-țintă incluse în programele anterioare să poată beneficia în continuare într-o măsură suficientă de sprijinul oferit prin acest program;

| 4. | sprijină pe deplin cele două obiective majore ale Strategiei Europa 2020, de cea mai mare importanță pentru programul de formare propus: 1) reducerea ratei de abandon școlar timpuriu la mai puțin de 10 % și 2) majorarea procentajului persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani, care au studii superioare încheiate, la cel puțin 40 %. Pentru a atinge aceste obiective, sistemele de învățământ și formare trebuie să fie altfel organizate și să funcționeze altfel decât în timpurile în care doar un număr redus de persoane beneficia de o formare. Astfel se nasc noi cerințe cu privire la modul prin care se poate îmbunătăți calitatea și accesibilitatea educației pentru toți, la nivel local și regional; |
| --- | --- |

4.

sprijină pe deplin cele două obiective majore ale Strategiei Europa 2020, de cea mai mare importanță pentru programul de formare propus: 1) reducerea ratei de abandon școlar timpuriu la mai puțin de 10 % și 2) majorarea procentajului persoanelor cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani, care au studii superioare încheiate, la cel puțin 40 %. Pentru a atinge aceste obiective, sistemele de învățământ și formare trebuie să fie altfel organizate și să funcționeze altfel decât în timpurile în care doar un număr redus de persoane beneficia de o formare. Astfel se nasc noi cerințe cu privire la modul prin care se poate îmbunătăți calitatea și accesibilitatea educației pentru toți, la nivel local și regional;

| 5. | este de părere că marea provocare de a-i include pe toți – așa cum reiese și din documentul Comisiei – presupune o nouă abordare din partea școlilor. Un învățământ de calitate încă de la nivel preșcolar menține și sporește curiozitatea și plăcerea de a învăța a copiilor încă de la o vârstă fragedă. Promovarea învățării pe tot parcursul vieții presupune nu numai existența unor posibilități de formare inițială și continuă și a unor posibilități de reorientare profesională, ci și o atitudine corespunzătoare a copiilor și tinerilor față de formare ca un prim pas în această învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

5.

este de părere că marea provocare de a-i include pe toți – așa cum reiese și din documentul Comisiei – presupune o nouă abordare din partea școlilor. Un învățământ de calitate încă de la nivel preșcolar menține și sporește curiozitatea și plăcerea de a învăța a copiilor încă de la o vârstă fragedă. Promovarea învățării pe tot parcursul vieții presupune nu numai existența unor posibilități de formare inițială și continuă și a unor posibilități de reorientare profesională, ci și o atitudine corespunzătoare a copiilor și tinerilor față de formare ca un prim pas în această învățare pe tot parcursul vieții;

| 6. | este convins de necesitatea de a garanta un acces liber la învățământul superior, astfel încât acesta să fie accesibil unor cercuri cât mai largi. În același timp există noi cerințe dinspre viitoarea piață a forței de muncă, ceea ce presupune o continuare și o consolidare a angajamentului în direcția unei mai bune coordonări între competențele și locurile de muncă disponibile, atât pe plan european, cât și pe plan național, regional și local. De aceea este important ca diferitele inițiative din cadrul Strategiei Europa 2020 să fie uniformizate; trebuie să reiasă clar că prioritățile acestui program de formare vin în sprijinul tuturor inițiativelor relevante (1); |
| --- | --- |

6.

este convins de necesitatea de a garanta un acces liber la învățământul superior, astfel încât acesta să fie accesibil unor cercuri cât mai largi. În același timp există noi cerințe dinspre viitoarea piață a forței de muncă, ceea ce presupune o continuare și o consolidare a angajamentului în direcția unei mai bune coordonări între competențele și locurile de muncă disponibile, atât pe plan european, cât și pe plan național, regional și local. De aceea este important ca diferitele inițiative din cadrul Strategiei Europa 2020 să fie uniformizate; trebuie să reiasă clar că prioritățile acestui program de formare vin în sprijinul tuturor inițiativelor relevante (1);

| 7. | consideră că este nevoie de un spectru larg de posibilități de formare pentru a acoperi un număr cât mai mare de persoane. Ca exemple în acest sens pot fi numite utilizarea din plin a tehnologiei (TIC), înființarea unor instituții de învățământ superior la nivel regional care se adresează unui mare număr de potențiali studenți, promovarea învățământului informal și non-formal pentru tineri și adulți în vederea unei reinserții mai ușoare în programele de formare și în vederea creării condițiilor necesare pentru a încheia o formare începută și a permite învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

7.

consideră că este nevoie de un spectru larg de posibilități de formare pentru a acoperi un număr cât mai mare de persoane. Ca exemple în acest sens pot fi numite utilizarea din plin a tehnologiei (TIC), înființarea unor instituții de învățământ superior la nivel regional care se adresează unui mare număr de potențiali studenți, promovarea învățământului informal și non-formal pentru tineri și adulți în vederea unei reinserții mai ușoare în programele de formare și în vederea creării condițiilor necesare pentru a încheia o formare începută și a permite învățarea pe tot parcursul vieții;

Responsabilitatea autorităților locale și regionale

| 8. | observă că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în punerea în aplicare atât a programelor europene de formare inițială și continuă, cât și a altor inițiative europene desfășurate în acest context. În multe state membre, regiunile și orașele sunt cele care dețin majoritatea competențelor în materie de învățământ general și profesional la nivel primar și secundar, precum și în materie de educație a adulților; |
| --- | --- |

8.

observă că autoritățile locale și regionale joacă un rol esențial în punerea în aplicare atât a programelor europene de formare inițială și continuă, cât și a altor inițiative europene desfășurate în acest context. În multe state membre, regiunile și orașele sunt cele care dețin majoritatea competențelor în materie de învățământ general și profesional la nivel primar și secundar, precum și în materie de educație a adulților;

| 9. | consideră că nivelul local și regional are o funcție de coordonare a dezvoltării locale și regionale și a creșterii economice, care implică un interes deosebit în ce privește dezvoltarea de competențe în rândul forței de muncă de la fața locului. Viitoarele cerințe de pe piața forței de muncă ajung să fie vizibile cel mai devreme și cel mai clar la nivel local și regional, și tocmai aici poate fi declanșat un mecanism eficace de adaptare, care, la nivel individual, duce la învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

9.

consideră că nivelul local și regional are o funcție de coordonare a dezvoltării locale și regionale și a creșterii economice, care implică un interes deosebit în ce privește dezvoltarea de competențe în rândul forței de muncă de la fața locului. Viitoarele cerințe de pe piața forței de muncă ajung să fie vizibile cel mai devreme și cel mai clar la nivel local și regional, și tocmai aici poate fi declanșat un mecanism eficace de adaptare, care, la nivel individual, duce la învățarea pe tot parcursul vieții;

| 10. | atrage atenția asupra faptului că în multe locuri există parteneriate locale și regionale de inovare și cunoaștere, în cadrul cărora autoritățile locale, întreprinderile locale, organizațiile de tineret, instituțiile de învățământ superior regionale și alți furnizori de educație și formare dezvoltă diferite forme de cooperare. Asemenea parteneriate își pot aduce o contribuție importantă adaptând educația și formarea la cerințele impuse de societate și viața profesională și la cerințele specifice ale regiunilor care se confruntă cu provocări similare. Agențiile naționale ar trebui, prin urmare, să coopereze cu aceste parteneriate la punerea în aplicare a programului de formare a UE; parteneriatele sunt de o importanță strategică prin consolidarea cooperării transfrontaliere și transferul de cunoștințe între autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

10.

atrage atenția asupra faptului că în multe locuri există parteneriate locale și regionale de inovare și cunoaștere, în cadrul cărora autoritățile locale, întreprinderile locale, organizațiile de tineret, instituțiile de învățământ superior regionale și alți furnizori de educație și formare dezvoltă diferite forme de cooperare. Asemenea parteneriate își pot aduce o contribuție importantă adaptând educația și formarea la cerințele impuse de societate și viața profesională și la cerințele specifice ale regiunilor care se confruntă cu provocări similare. Agențiile naționale ar trebui, prin urmare, să coopereze cu aceste parteneriate la punerea în aplicare a programului de formare a UE; parteneriatele sunt de o importanță strategică prin consolidarea cooperării transfrontaliere și transferul de cunoștințe între autoritățile locale și regionale;

| 11. | identifică un alt motiv important pentru asigurarea unei puternice implicări locale și regionale în program, care ține de aspectul democratic, și anume posibilitatea de a participa, de a se dezvolta și de a servi interesului democrației; |
| --- | --- |

11.

identifică un alt motiv important pentru asigurarea unei puternice implicări locale și regionale în program, care ține de aspectul democratic, și anume posibilitatea de a participa, de a se dezvolta și de a servi interesului democrației;

| 12. | subliniază că nivelul local și regional are o influență majoră asupra migranților, sprijinind integrarea lor în țara gazdă; educația și formarea joacă un rol esențial în acest demers, atât pentru copii, cât și pentru adulți. Situația poate varia mult în interiorul unei țări; |
| --- | --- |

12.

subliniază că nivelul local și regional are o influență majoră asupra migranților, sprijinind integrarea lor în țara gazdă; educația și formarea joacă un rol esențial în acest demers, atât pentru copii, cât și pentru adulți. Situația poate varia mult în interiorul unei țări;

Considerații generale asupra programului propus

| 13. | constată că prin abordarea sa internațională, programul Uniunii pentru educație, formare și tineret „Erasmus pentru toți” urmărește îmbunătățirea calității formării și acumulării de cunoștințe și promovarea dimensiunii europene; Comitetul Regiunilor sprijină acest obiectiv global și consideră că propunerea Comisiei constituie o bază solidă pentru a obține schimbări reale. Amplificarea schimburilor permite o mai bună diseminare a ideilor demne de urmat și a bunelor practici și vine în sprijinul reformelor necesare pentru sisteme de învățământ moderne; |
| --- | --- |

13.

constată că prin abordarea sa internațională, programul Uniunii pentru educație, formare și tineret „Erasmus pentru toți” urmărește îmbunătățirea calității formării și acumulării de cunoștințe și promovarea dimensiunii europene; Comitetul Regiunilor sprijină acest obiectiv global și consideră că propunerea Comisiei constituie o bază solidă pentru a obține schimbări reale. Amplificarea schimburilor permite o mai bună diseminare a ideilor demne de urmat și a bunelor practici și vine în sprijinul reformelor necesare pentru sisteme de învățământ moderne;

| 14. | consideră că acest program poate contribui în mod substanțial la mobilizarea tuturor factorilor implicați, pentru a accelera schimbările la nivelul sistemelor de educație și modul de lucru cu tinerii, în vederea satisfacerii cerințelor noii economii bazate pe cunoaștere pentru sporirea participării și răspunderii sociale la nivelul UE; |
| --- | --- |

14.

consideră că acest program poate contribui în mod substanțial la mobilizarea tuturor factorilor implicați, pentru a accelera schimbările la nivelul sistemelor de educație și modul de lucru cu tinerii, în vederea satisfacerii cerințelor noii economii bazate pe cunoaștere pentru sporirea participării și răspunderii sociale la nivelul UE;

| 15. | scoate în evidență faptul că perioadele de formare generală și profesională și stagiile petrecute în străinătate reprezintă metode deosebit de eficiente pentru dezvoltarea individuală și pentru dobândirea de experiențe utile pentru procesul de formare și pentru viața profesională. Punerea în valoare a competențelor personale într-un context nou permite dezvoltarea calificărilor specifice și generale, sporește autonomia și capacitatea de comunicare; |
| --- | --- |

15.

scoate în evidență faptul că perioadele de formare generală și profesională și stagiile petrecute în străinătate reprezintă metode deosebit de eficiente pentru dezvoltarea individuală și pentru dobândirea de experiențe utile pentru procesul de formare și pentru viața profesională. Punerea în valoare a competențelor personale într-un context nou permite dezvoltarea calificărilor specifice și generale, sporește autonomia și capacitatea de comunicare;

| 16. | într-o epocă marcată de globalizare și o întrepătrundere transfrontalieră din ce în ce mai profundă a existenței și a vieții profesionale, Comitetul este convins de importanța din ce în ce mai mare a competențelor interculturale, a cunoștințelor lingvistice și a cunoașterii internaționale; |
| --- | --- |

16.

într-o epocă marcată de globalizare și o întrepătrundere transfrontalieră din ce în ce mai profundă a existenței și a vieții profesionale, Comitetul este convins de importanța din ce în ce mai mare a competențelor interculturale, a cunoștințelor lingvistice și a cunoașterii internaționale;

| 17. | este de acord cu Comisia în aprecierea că mobilitatea în rândul tinerilor promovează înțelegerea mai profundă a identității europene și combate xenofobia; |
| --- | --- |

17.

este de acord cu Comisia în aprecierea că mobilitatea în rândul tinerilor promovează înțelegerea mai profundă a identității europene și combate xenofobia;

| 18. | reafirmă că trebuie luate măsuri pentru a garanta egalitatea de acces la mobilitate pentru toate grupurile-țintă ale programului, indiferent de poziția geografică a regiunii din care provin (2), în special pentru cei care locuiesc în zone slab populate, pe insule și în zonele montane, precum și în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

18.

reafirmă că trebuie luate măsuri pentru a garanta egalitatea de acces la mobilitate pentru toate grupurile-țintă ale programului, indiferent de poziția geografică a regiunii din care provin (2), în special pentru cei care locuiesc în zone slab populate, pe insule și în zonele montane, precum și în regiunile ultraperiferice;

| 19. | consideră că individul va fi bine pregătit pentru un viitor care va sta sub semnul schimbărilor permanente atunci când se va reuși ca marile provocări să fie abordate cu succes la nivel local și regional. Atunci, individul va fi pregătit pentru o învățare pe tot parcursul vieții. Din ce în ce mai multe persoane își vor termina formarea pe care au început-o, vor urma studii superioare și vor profita de posibilitatea de a efectua o parte a formării în alte părți ale Europei, privind ansamblul Europei ca potențială piață a muncii; |
| --- | --- |

19.

consideră că individul va fi bine pregătit pentru un viitor care va sta sub semnul schimbărilor permanente atunci când se va reuși ca marile provocări să fie abordate cu succes la nivel local și regional. Atunci, individul va fi pregătit pentru o învățare pe tot parcursul vieții. Din ce în ce mai multe persoane își vor termina formarea pe care au început-o, vor urma studii superioare și vor profita de posibilitatea de a efectua o parte a formării în alte părți ale Europei, privind ansamblul Europei ca potențială piață a muncii;

Obiectivele multiple și rolul amplu al formării

| 20. | sprijină pe deplin obiectivul de a îmbunătăți cunoștințele, aptitudinile și experiența individuală, pentru a înlesni integrarea tuturor pe piața forței de muncă și capacitatea de inserție profesională; în același timp, atrage atenția asupra faptului că formarea generală și profesională nu trebuie să servească în mod exclusiv potențialului de inserție profesională. Obiectivul global trebuie să fie cel al dezvoltării întregii personalități a individului. Comitetul reamintește în acest context și de importanța învățării pe tot parcursul vieții; de aceea, toate categoriile de vârstă și toate domeniile învățării trebuie sprijinite în egală măsură în cadrul programului; |
| --- | --- |

20.

sprijină pe deplin obiectivul de a îmbunătăți cunoștințele, aptitudinile și experiența individuală, pentru a înlesni integrarea tuturor pe piața forței de muncă și capacitatea de inserție profesională; în același timp, atrage atenția asupra faptului că formarea generală și profesională nu trebuie să servească în mod exclusiv potențialului de inserție profesională. Obiectivul global trebuie să fie cel al dezvoltării întregii personalități a individului. Comitetul reamintește în acest context și de importanța învățării pe tot parcursul vieții; de aceea, toate categoriile de vârstă și toate domeniile învățării trebuie sprijinite în egală măsură în cadrul programului;

| 21. | dorește să sublinieze, de asemenea, că formarea trebuie să stimuleze creativitatea și potențialul inovator al fiecăruia, contribuind deopotrivă la dezvoltarea sa intelectuală și socială. Este evident că într-o perioadă marcată de criză și o rată ridicată a șomajului accentul este pus pe rolul formării și pe promovarea capacității de inserție profesională; Comitetul subliniază însă că până și în perioade de criză trebuie garantată o dezvoltare pozitivă de durată, pentru o viitoare Europă mai puternică. De aceea trebuie promovate atât educația favorabilă incluziunii, prin care individul este perceput în totalitatea sa, cât și sistemele de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

21.

dorește să sublinieze, de asemenea, că formarea trebuie să stimuleze creativitatea și potențialul inovator al fiecăruia, contribuind deopotrivă la dezvoltarea sa intelectuală și socială. Este evident că într-o perioadă marcată de criză și o rată ridicată a șomajului accentul este pus pe rolul formării și pe promovarea capacității de inserție profesională; Comitetul subliniază însă că până și în perioade de criză trebuie garantată o dezvoltare pozitivă de durată, pentru o viitoare Europă mai puternică. De aceea trebuie promovate atât educația favorabilă incluziunii, prin care individul este perceput în totalitatea sa, cât și sistemele de învățare pe tot parcursul vieții;

| 22. | insistă asupra necesității de a considera formarea profesională ca pe un element al învățării pe tot parcursul vieții. Noțiuni precum cunoaștere și cultură sunt factori esențiali în acest sens; în sfera profesională, cerințele cu privire la cunoștințele de limbi străine sunt din ce în ce mai mari. Trebuie menționat că formarea profesională cuprinde un spectru foarte vast, jucând un rol important atât cu privire la integrarea persoanelor aflate în situații precare, cât și pentru excelență în diferitele domenii profesionale; |
| --- | --- |

22.

insistă asupra necesității de a considera formarea profesională ca pe un element al învățării pe tot parcursul vieții. Noțiuni precum cunoaștere și cultură sunt factori esențiali în acest sens; în sfera profesională, cerințele cu privire la cunoștințele de limbi străine sunt din ce în ce mai mari. Trebuie menționat că formarea profesională cuprinde un spectru foarte vast, jucând un rol important atât cu privire la integrarea persoanelor aflate în situații precare, cât și pentru excelență în diferitele domenii profesionale;

| 23. | reamintește de rolul central al actorilor la nivel local și regional pentru promovarea creativității și potențialului de inovare în rândul tinerilor și pentru spațiul acordat dezvoltării lor intelectuale și sociale, factori de importanță majoră pentru emanciparea personală și integrarea socială a tinerilor. Acest fapt presupune și luarea unor măsuri care să permită tinerilor o reconciliere a formării și a vieții profesionale cu viața de familie; |
| --- | --- |

23.

reamintește de rolul central al actorilor la nivel local și regional pentru promovarea creativității și potențialului de inovare în rândul tinerilor și pentru spațiul acordat dezvoltării lor intelectuale și sociale, factori de importanță majoră pentru emanciparea personală și integrarea socială a tinerilor. Acest fapt presupune și luarea unor măsuri care să permită tinerilor o reconciliere a formării și a vieții profesionale cu viața de familie;

| 24. | subliniază că instituțiile de învățământ superior nu sunt simple structuri educative, ci joacă un rol important pentru dezvoltarea regională, fiind o importantă resursă pentru viitoarele inovații. De aceea, învățământul superior trebuie modernizat. În februarie 2012, Comitetul a prezentat Comisiei punctul său de vedere privind modificările necesare în domeniul învățământului superior (3). Cele trei componente ale triunghiului cunoașterii – formarea, cercetarea și inovarea – trebuie să fie strâns interconectate. Această legătură contribuie la consolidarea nivelului regional și este consolidată de către aceasta. În acest sens este nevoie de cooperare între nivelul local, regional, național și european, nu în ultimul rând prin parteneriate locale și regionale; |
| --- | --- |

24.

subliniază că instituțiile de învățământ superior nu sunt simple structuri educative, ci joacă un rol important pentru dezvoltarea regională, fiind o importantă resursă pentru viitoarele inovații. De aceea, învățământul superior trebuie modernizat. În februarie 2012, Comitetul a prezentat Comisiei punctul său de vedere privind modificările necesare în domeniul învățământului superior (3). Cele trei componente ale triunghiului cunoașterii – formarea, cercetarea și inovarea – trebuie să fie strâns interconectate. Această legătură contribuie la consolidarea nivelului regional și este consolidată de către aceasta. În acest sens este nevoie de cooperare între nivelul local, regional, național și european, nu în ultimul rând prin parteneriate locale și regionale;

| 25. | atrage atenția asupra faptului că învățământul pentru adulți oferă fiecăruia șansa de a-și dezvolta capacitățile de-a lungul vieții. Acest tip de învățământ promovează reorientarea profesională pe care o impune uneori piața forței de muncă, aflată sub semnul flexibilității și schimbării permanente, și oferă participanților o valoare adăugată considerabilă pentru viața lor socială, profesională, civilă, culturală și economică. Programele de învățământ pentru adulți bazate pe parteneriat reprezintă una din principalele posibilități de implicare de care dispun cetățenii și comunitățile locale. De aceea este deosebit de important ca dezvoltarea învățământului pentru adulți în statele membre și la nivel regional să fie sprijinite în cadrul programului UE. |
| --- | --- |

25.

atrage atenția asupra faptului că învățământul pentru adulți oferă fiecăruia șansa de a-și dezvolta capacitățile de-a lungul vieții. Acest tip de învățământ promovează reorientarea profesională pe care o impune uneori piața forței de muncă, aflată sub semnul flexibilității și schimbării permanente, și oferă participanților o valoare adăugată considerabilă pentru viața lor socială, profesională, civilă, culturală și economică. Programele de învățământ pentru adulți bazate pe parteneriat reprezintă una din principalele posibilități de implicare de care dispun cetățenii și comunitățile locale. De aceea este deosebit de important ca dezvoltarea învățământului pentru adulți în statele membre și la nivel regional să fie sprijinite în cadrul programului UE.

Observații speciale privind propunerea

Baza în tratat și subsidiaritate

| 26. | este de acord cu Comisia că programul propus este justificat de obiectivele prevăzute la articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și urmează să fie pus în practică în conformitate cu principiul subsidiarității. Consideră, prin urmare, că implicarea administrațiilor și factorilor de decizie de la nivel local și regional pentru conceperea, punerea în aplicare și coordonarea măsurilor propuse este de o importanță majoră. În lumina articolului 174, referitor la coeziunea teritorială, subliniază necesitatea de a se ține seama pe deplin de diferențele regionale în UE și de diferitele condiții existente la nivel regional pentru punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

26.

este de acord cu Comisia că programul propus este justificat de obiectivele prevăzute la articolele 165 și 166 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și urmează să fie pus în practică în conformitate cu principiul subsidiarității. Consideră, prin urmare, că implicarea administrațiilor și factorilor de decizie de la nivel local și regional pentru conceperea, punerea în aplicare și coordonarea măsurilor propuse este de o importanță majoră. În lumina articolului 174, referitor la coeziunea teritorială, subliniază necesitatea de a se ține seama pe deplin de diferențele regionale în UE și de diferitele condiții existente la nivel regional pentru punerea în aplicare a obiectivelor Strategiei Europa 2020;

Structura programului

| 27. | subliniază faptul că diferitele activități desfășurate în cadrul celor trei domenii principale (mobilitate, cooperarea instituțională și elaborarea de politici) trebuie astfel organizate încât să ofere condiții bune de participare pentru toate grupurile-țintă, în vederea realizării obiectivelor programului. Structura propusă ar trebui să faciliteze cooperarea intersectorială și diseminarea celor mai bune practici și rezultate. Comitetul constată însă că trebuie să se țină seama mai bine de particularitățile învățării extrașcolare și informale pentru tineret, și propune, prin urmare, adăugarea unui capitol separat dedicat tineretului, așa cum este cazul în domeniul sportului; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că diferitele activități desfășurate în cadrul celor trei domenii principale (mobilitate, cooperarea instituțională și elaborarea de politici) trebuie astfel organizate încât să ofere condiții bune de participare pentru toate grupurile-țintă, în vederea realizării obiectivelor programului. Structura propusă ar trebui să faciliteze cooperarea intersectorială și diseminarea celor mai bune practici și rezultate. Comitetul constată însă că trebuie să se țină seama mai bine de particularitățile învățării extrașcolare și informale pentru tineret, și propune, prin urmare, adăugarea unui capitol separat dedicat tineretului, așa cum este cazul în domeniul sportului;

| 28. | consideră că este deosebit de important ca noul program să corespundă nevoii de sprijin a diferitelor grupuri-țintă, pentru a permite participarea acestora. Un program coerent oferă mai multă claritate și vizibilitate pentru candidați. Activitățile trebuie însă organizate astfel încât să poată fi puse în aplicare într-un mod care să corespundă fiecărui grup-țintă. Condițiile de participare la proiectele de mobilitate și cooperare sunt diferite în funcție de tipul de formare sau de activitate dedicată tineretului pe care o efectuează participanții. Ar trebui să se țină seama de nevoile diferitelor grupuri-țintă cu privire la informații, proceduri de solicitare, reglementări bugetare, cât și de criteriile pentru diferitele activități, de exemplu prin alocarea unei anumite cote a fondurilor pentru participarea anumitor grupuri-țintă, prin definirea unor structuri speciale pentru diferite grupuri-țintă sau prin desfășurarea unor activități cu relevanță deosebită pentru anumite grupuri-țintă, etc. În plus, trebuie oferite posibilități de participare și instituțiilor mici, caracteristice mai ales pentru domeniile învățământului școlar, al tineretului și al formării pentru adulți. Comitetul se pronunță în mod special în favoarea unor măsuri de încurajare a participării persoanelor defavorizate; |
| --- | --- |

28.

consideră că este deosebit de important ca noul program să corespundă nevoii de sprijin a diferitelor grupuri-țintă, pentru a permite participarea acestora. Un program coerent oferă mai multă claritate și vizibilitate pentru candidați. Activitățile trebuie însă organizate astfel încât să poată fi puse în aplicare într-un mod care să corespundă fiecărui grup-țintă. Condițiile de participare la proiectele de mobilitate și cooperare sunt diferite în funcție de tipul de formare sau de activitate dedicată tineretului pe care o efectuează participanții. Ar trebui să se țină seama de nevoile diferitelor grupuri-țintă cu privire la informații, proceduri de solicitare, reglementări bugetare, cât și de criteriile pentru diferitele activități, de exemplu prin alocarea unei anumite cote a fondurilor pentru participarea anumitor grupuri-țintă, prin definirea unor structuri speciale pentru diferite grupuri-țintă sau prin desfășurarea unor activități cu relevanță deosebită pentru anumite grupuri-țintă, etc. În plus, trebuie oferite posibilități de participare și instituțiilor mici, caracteristice mai ales pentru domeniile învățământului școlar, al tineretului și al formării pentru adulți. Comitetul se pronunță în mod special în favoarea unor măsuri de încurajare a participării persoanelor defavorizate;

| 29. | salută obiectivul creșterii eficienței și al simplificării programului, mai ales pentru utilizatori. Este crucial ca simplificările administrative să fie efectuate în beneficiul utilizatorilor; |
| --- | --- |

29.

salută obiectivul creșterii eficienței și al simplificării programului, mai ales pentru utilizatori. Este crucial ca simplificările administrative să fie efectuate în beneficiul utilizatorilor;

| 30. | consideră drept avantajoasă cooperarea interinstituțională și în cadrul proiectelor de mobilitate. Mobilitatea prevăzută cu un cadru instituțional stabil ar putea oferi garanții mai bune în ceea ce privește calitatea și efectul strategic de durată. Astfel pot lua naștere și înlesniri pentru viața fiecăruia, de exemplu printr-o recunoaștere mai simplă. Este însă important ca, în cadrul unui asemenea context instituțional, să se țină seama de diferitele tipuri de organizații care participă la acest program; |
| --- | --- |

30.

consideră drept avantajoasă cooperarea interinstituțională și în cadrul proiectelor de mobilitate. Mobilitatea prevăzută cu un cadru instituțional stabil ar putea oferi garanții mai bune în ceea ce privește calitatea și efectul strategic de durată. Astfel pot lua naștere și înlesniri pentru viața fiecăruia, de exemplu printr-o recunoaștere mai simplă. Este însă important ca, în cadrul unui asemenea context instituțional, să se țină seama de diferitele tipuri de organizații care participă la acest program;

| 31. | consideră că în cadrul proiectelor de mobilitate este indispensabil ca la nivel național, regional și local să fie creată într-o proporție mai mare decât până acum disponibilitatea de susținere în continuare a mobilității după terminarea unui proiect, pentru a păstra astfel structurile și contactele create. Proiectele trebuie să contribuie la eliminarea obstacolelor și să stimuleze schimbul permanent, astfel încât, după terminarea unui proiect, mobilitatea să devină parte a activității normale; |
| --- | --- |

31.

consideră că în cadrul proiectelor de mobilitate este indispensabil ca la nivel național, regional și local să fie creată într-o proporție mai mare decât până acum disponibilitatea de susținere în continuare a mobilității după terminarea unui proiect, pentru a păstra astfel structurile și contactele create. Proiectele trebuie să contribuie la eliminarea obstacolelor și să stimuleze schimbul permanent, astfel încât, după terminarea unui proiect, mobilitatea să devină parte a activității normale;

| 32. | consideră că este important ca formele de finanțare a studiilor existente la nivel național să prevadă și posibilitatea de a desfășura o parte a studiilor în alte state membre; |
| --- | --- |

32.

consideră că este important ca formele de finanțare a studiilor existente la nivel național să prevadă și posibilitatea de a desfășura o parte a studiilor în alte state membre;

| 33. | ia la cunoștință propunerea Comisiei de a elabora, împreună cu Banca Europeană de Investiții, un sistem european de acordare de credite pentru studenți, menit să completeze sistemele existente la nivel național. Comitetul subliniază că aceste credite nu trebuie să ducă la o comercializare a mobilității studenților și se întreabă dacă programul ar trebui să se sprijine în mod prioritar pe Grupul Băncii Europene de Investiții, în condițiile în care costurile privind garanția sunt considerabile și cererea diferă mult de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

33.

ia la cunoștință propunerea Comisiei de a elabora, împreună cu Banca Europeană de Investiții, un sistem european de acordare de credite pentru studenți, menit să completeze sistemele existente la nivel național. Comitetul subliniază că aceste credite nu trebuie să ducă la o comercializare a mobilității studenților și se întreabă dacă programul ar trebui să se sprijine în mod prioritar pe Grupul Băncii Europene de Investiții, în condițiile în care costurile privind garanția sunt considerabile și cererea diferă mult de la un stat membru la altul;

| 34. | cu privire la cooperarea în materie de elaborare de politici, Comitetul subliniază că trebuie să existe platforme pentru dialogul cu principalele părți interesate din sectorul învățământului și economie, și subliniază rolul participării autorităților locale și regionale atât la metoda deschisă de coordonare, cât și la punerea în aplicare a programului; |
| --- | --- |

34.

cu privire la cooperarea în materie de elaborare de politici, Comitetul subliniază că trebuie să existe platforme pentru dialogul cu principalele părți interesate din sectorul învățământului și economie, și subliniază rolul participării autorităților locale și regionale atât la metoda deschisă de coordonare, cât și la punerea în aplicare a programului;

Învățarea informală și non-formală – tineretul și sportul

| 35. | consideră că mobilitatea trebuie să fie garantată pentru toate situațiile de învățare. Această abordare poate fi pusă în practică, între altele, prin menționarea importanței tuturor formelor de învățare, inclusiv a învățării informale și non-formale. Ia notă de faptul că Comisia intenționează să includă toate formele de învățare în program. În condițiile în care organizarea învățării informale și non-formale, care are loc în afara instituțiilor de învățământ, necesită cu totul alte premise, subliniază că acest lucru ar trebui să se reflecte în mod corespunzător în structura programului. Ca parte a acestui demers ar trebui luate și măsuri care să trezească și promoveze spiritul de inițiativă al tinerilor; |
| --- | --- |

35.

consideră că mobilitatea trebuie să fie garantată pentru toate situațiile de învățare. Această abordare poate fi pusă în practică, între altele, prin menționarea importanței tuturor formelor de învățare, inclusiv a învățării informale și non-formale. Ia notă de faptul că Comisia intenționează să includă toate formele de învățare în program. În condițiile în care organizarea învățării informale și non-formale, care are loc în afara instituțiilor de învățământ, necesită cu totul alte premise, subliniază că acest lucru ar trebui să se reflecte în mod corespunzător în structura programului. Ca parte a acestui demers ar trebui luate și măsuri care să trezească și promoveze spiritul de inițiativă al tinerilor;

| 36. | se declară în favoarea măsurilor care promovează participarea persoanelor dezavantajate dintr-un anumit punct de vedere, pentru a promova incluziunea socială, sporturile de masă, voluntariatul, egalitatea de șanse și activitățile fizice menite să îmbunătățească sănătatea printr-o participare sporită la sport, cu un accent deosebit pe grupurile dezavantajate, cum ar fi persoanele cu handicap intelectual sau fizic; |
| --- | --- |

36.

se declară în favoarea măsurilor care promovează participarea persoanelor dezavantajate dintr-un anumit punct de vedere, pentru a promova incluziunea socială, sporturile de masă, voluntariatul, egalitatea de șanse și activitățile fizice menite să îmbunătățească sănătatea printr-o participare sporită la sport, cu un accent deosebit pe grupurile dezavantajate, cum ar fi persoanele cu handicap intelectual sau fizic;

| 37. | este de părere că structura programului poate fi utilă tuturor domeniilor de învățare Comitetul subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui să dispună de posibilitatea de a participa la conceperea și punerea în aplicare a programului, astfel încât acele elemente care se pot dovedi problematice în contextul local, să mai poată fi abordate într-un mod cât mai avantajos; |
| --- | --- |

37.

este de părere că structura programului poate fi utilă tuturor domeniilor de învățare Comitetul subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui să dispună de posibilitatea de a participa la conceperea și punerea în aplicare a programului, astfel încât acele elemente care se pot dovedi problematice în contextul local, să mai poată fi abordate într-un mod cât mai avantajos;

| 38. | consideră, de exemplu, că este nevoie de o modificare și clarificare în ceea ce privește posibilitatea de participare a unor organizații mai mici și într-un cadru mai restrâns; este vorba mai ales de asociații de tineret și de organizații aparținând învățământului pentru adulți, dar în multe privințe și de școli și grădinițe; |
| --- | --- |

38.

consideră, de exemplu, că este nevoie de o modificare și clarificare în ceea ce privește posibilitatea de participare a unor organizații mai mici și într-un cadru mai restrâns; este vorba mai ales de asociații de tineret și de organizații aparținând învățământului pentru adulți, dar în multe privințe și de școli și grădinițe;

| 39. | atrage atenția asupra faptului că sportul încurajează în mare măsură învățarea informală și non-formală. Anumite chestiuni sunt specifice sportului și găsesc un ecou particular în cooperarea politică. Printre acestea se numără combaterea doping-ului, violența și rasismul și sprijinul acordat unor organizații sportive funcționale; |
| --- | --- |

39.

atrage atenția asupra faptului că sportul încurajează în mare măsură învățarea informală și non-formală. Anumite chestiuni sunt specifice sportului și găsesc un ecou particular în cooperarea politică. Printre acestea se numără combaterea doping-ului, violența și rasismul și sprijinul acordat unor organizații sportive funcționale;

| 40. | recunoaște rezultatele extrem de pozitive ale măsurilor de sprijinire a participării politice a tinerilor din programul actual „Tineretul în acțiune”, în special ale dialogului structurat, precum și ale seminarelor de tineret privind chestiuni sociale, culturale și politice, care îi interesează pe tineri; subliniază importanța acestor măsuri și pledează în favoarea continuării și dezvoltării lor în cadrul noii generații de programe; |
| --- | --- |

40.

recunoaște rezultatele extrem de pozitive ale măsurilor de sprijinire a participării politice a tinerilor din programul actual „Tineretul în acțiune”, în special ale dialogului structurat, precum și ale seminarelor de tineret privind chestiuni sociale, culturale și politice, care îi interesează pe tineri; subliniază importanța acestor măsuri și pledează în favoarea continuării și dezvoltării lor în cadrul noii generații de programe;

| 41. | consideră, prin urmare, că în cadrul învățării informale și non-formale, programul ar trebui să sprijine într-o mai mare măsură mobilitatea coordonatorilor și formatorilor, bazată pe standarde definite de comun acord, cu recunoașterea reciprocă la nivelul regiunilor și statelor membre; |
| --- | --- |

41.

consideră, prin urmare, că în cadrul învățării informale și non-formale, programul ar trebui să sprijine într-o mai mare măsură mobilitatea coordonatorilor și formatorilor, bazată pe standarde definite de comun acord, cu recunoașterea reciprocă la nivelul regiunilor și statelor membre;

| 42. | salută, în același timp, sprijinul prevăzut în program pentru proiectele de colaborare transnațională din domeniul sportului și consideră că ocazia de a derula proiecte transfrontaliere în toate domeniile programului reprezintă, din perspectiva europeană, o componentă vitală a valorii sale adăugate; |
| --- | --- |

42.

salută, în același timp, sprijinul prevăzut în program pentru proiectele de colaborare transnațională din domeniul sportului și consideră că ocazia de a derula proiecte transfrontaliere în toate domeniile programului reprezintă, din perspectiva europeană, o componentă vitală a valorii sale adăugate;

| 43. | salută simplificarea prevăzută și în contextul dimensiunii; este de acord cu Comisia în ceea ce privește necesitatea de a sprijini consolidarea capacităților în țări terțe, inclusiv în țările candidate, cu un accent deosebit pe țările învecinate; subliniază însă că instrumentele financiare prevăzute pentru cooperarea externă trebuie utilizate în totalitate; |
| --- | --- |

43.

salută simplificarea prevăzută și în contextul dimensiunii; este de acord cu Comisia în ceea ce privește necesitatea de a sprijini consolidarea capacităților în țări terțe, inclusiv în țările candidate, cu un accent deosebit pe țările învecinate; subliniază însă că instrumentele financiare prevăzute pentru cooperarea externă trebuie utilizate în totalitate;

Chestiuni bugetare

| 44. | salută fără rezerve bugetul suplimentat prevăzut pentru program. Amploarea acestuia va demonstra importanța pe care Comisia o acordă creșterii calității educației. Aceasta determină modul în care obiectivele globale ale UE pot fi atinse. Repartizarea fondurilor între sectoarele învățământului și domeniul tineretului trebuie să aibă loc astfel încât toate domeniile să profite de suplimentarea bugetului; |
| --- | --- |

44.

salută fără rezerve bugetul suplimentat prevăzut pentru program. Amploarea acestuia va demonstra importanța pe care Comisia o acordă creșterii calității educației. Aceasta determină modul în care obiectivele globale ale UE pot fi atinse. Repartizarea fondurilor între sectoarele învățământului și domeniul tineretului trebuie să aibă loc astfel încât toate domeniile să profite de suplimentarea bugetului;

| 45. | consideră că fondurile UE trebuie să fie utilizate într-o manieră eficientă din punct de vedere al resurselor alocate, pentru a atinge obiectivele prevăzute de program; menționează că trebuie prevăzută posibilitatea de a reorienta fonduri spre acele domenii în care acestea au efectul cel mai mare și pot fi utilizate în modul cel mai eficient, în baza unor criterii cantitative și calitative transparente. Prin urmare, subliniază necesitatea unei monitorizări regulate a programului la toate nivelurile, pentru a constata în ce măsură este nevoie de redistribuirea fondurilor. În plus, această redistribuire trebuie privită dintr-o perspectivă locală și regională, ținând cont de alocarea resurselor în interiorul unui stat membru. Trebuie să fie permisă redistribuirea fondurilor în interiorul unui stat membru, astfel încât ele să fie utilizate în mod optim, în funcție de realitățile locale și regionale existente; |
| --- | --- |

45.

consideră că fondurile UE trebuie să fie utilizate într-o manieră eficientă din punct de vedere al resurselor alocate, pentru a atinge obiectivele prevăzute de program; menționează că trebuie prevăzută posibilitatea de a reorienta fonduri spre acele domenii în care acestea au efectul cel mai mare și pot fi utilizate în modul cel mai eficient, în baza unor criterii cantitative și calitative transparente. Prin urmare, subliniază necesitatea unei monitorizări regulate a programului la toate nivelurile, pentru a constata în ce măsură este nevoie de redistribuirea fondurilor. În plus, această redistribuire trebuie privită dintr-o perspectivă locală și regională, ținând cont de alocarea resurselor în interiorul unui stat membru. Trebuie să fie permisă redistribuirea fondurilor în interiorul unui stat membru, astfel încât ele să fie utilizate în mod optim, în funcție de realitățile locale și regionale existente;

| 46. | consideră că definirea structurii agențiilor naționale ține de competența statelor membre, în condițiile în care acestea sunt responsabile pentru punerea în practică și gestionarea acțiunilor descentralizate din cadrul programului la nivel național; |
| --- | --- |

46.

consideră că definirea structurii agențiilor naționale ține de competența statelor membre, în condițiile în care acestea sunt responsabile pentru punerea în practică și gestionarea acțiunilor descentralizate din cadrul programului la nivel național;

| 47. | în acest context, consideră că Comisia ar trebui să indice, la un interval suficient de mare înainte de lansarea programului, cum va fi măsurată eficacitatea și care sunt indicatorii utilizați în acest sens. Indicatorii și criteriile respective trebui definite în mod clar în prealabil, astfel încât statele membre, autoritățile și părțile implicate la nivel local și regional să reacționeze în cunoștință de cauză. În opinia Comitetului Regiunilor, acești indicatori ar trebui să cuprindă atât elemente cantitative, cât și calitative; |
| --- | --- |

47.

în acest context, consideră că Comisia ar trebui să indice, la un interval suficient de mare înainte de lansarea programului, cum va fi măsurată eficacitatea și care sunt indicatorii utilizați în acest sens. Indicatorii și criteriile respective trebui definite în mod clar în prealabil, astfel încât statele membre, autoritățile și părțile implicate la nivel local și regional să reacționeze în cunoștință de cauză. În opinia Comitetului Regiunilor, acești indicatori ar trebui să cuprindă atât elemente cantitative, cât și calitative;

| 48. | ia la cunoștință intenția Comisiei de a acoperi pe viitor din Fondul social european o parte a finanțării activităților care în trecut au aparținut programului pentru învățare pe tot cuprinsul vieții. Pentru ca acest lucru să funcționeze, trebuie garantat că dispozițiile cu privire la Fondul social prevăd o asemenea abordare și că statele membre și reprezentanții nivelului local și regional au cunoștință de această modificare și o aprobă; |
| --- | --- |

48.

ia la cunoștință intenția Comisiei de a acoperi pe viitor din Fondul social european o parte a finanțării activităților care în trecut au aparținut programului pentru învățare pe tot cuprinsul vieții. Pentru ca acest lucru să funcționeze, trebuie garantat că dispozițiile cu privire la Fondul social prevăd o asemenea abordare și că statele membre și reprezentanții nivelului local și regional au cunoștință de această modificare și o aprobă;

| 49. | este de părere că cerințele cu privire la administrație și contabilitate trebuie să fie proporționale cu volumul ajutoarelor acordate. Proiectele de anvergură mai mică ar trebui să nu prevadă un control la fel de cuprinzător și solicitant precum cel destinat proiectelor mari; |
| --- | --- |

49.

este de părere că cerințele cu privire la administrație și contabilitate trebuie să fie proporționale cu volumul ajutoarelor acordate. Proiectele de anvergură mai mică ar trebui să nu prevadă un control la fel de cuprinzător și solicitant precum cel destinat proiectelor mari;

| 50. | atrage în același timp atenția asupra faptului că condițiile și capacitatea de a participa la acest program diferă, ceea ce ar putea avea un efect asupra costurilor. Ca exemple în acest sens pot fi menționate lipsa de familiarizare cu învățarea, un posibil handicap, posibilitatea de a suporta costurile de călătorie și de sejur sau alte diferențe de ordin regional; |
| --- | --- |

50.

atrage în același timp atenția asupra faptului că condițiile și capacitatea de a participa la acest program diferă, ceea ce ar putea avea un efect asupra costurilor. Ca exemple în acest sens pot fi menționate lipsa de familiarizare cu învățarea, un posibil handicap, posibilitatea de a suporta costurile de călătorie și de sejur sau alte diferențe de ordin regional;

Leitmotivul: competențele-cheie

| 51. | consideră că Comisia definește învățarea pe tot parcursul vieții ca leitmotiv pentru desfășurarea în continuare a lucrărilor și insistă asupra importanței de a oferi tuturor posibilitatea de a-și însuși cunoștințele și aptitudinile menționate în recomandarea cu privire la competențele-cheie (4); |
| --- | --- |

51.

consideră că Comisia definește învățarea pe tot parcursul vieții ca leitmotiv pentru desfășurarea în continuare a lucrărilor și insistă asupra importanței de a oferi tuturor posibilitatea de a-și însuși cunoștințele și aptitudinile menționate în recomandarea cu privire la competențele-cheie (4);

| 52. | consideră că punctul de plecare al programului trebuie să fie cel de a sprijini toate persoanele cu privire la dobândirea competențelor-cheie. Prin urmare, principalele grupuri-țintă sunt copiii și cadrele didactice în cadrul școlilor, tinerii din afara structurilor de învățământ formale și adulții care au nevoie de formare complementară și formare continuă; |
| --- | --- |

52.

consideră că punctul de plecare al programului trebuie să fie cel de a sprijini toate persoanele cu privire la dobândirea competențelor-cheie. Prin urmare, principalele grupuri-țintă sunt copiii și cadrele didactice în cadrul școlilor, tinerii din afara structurilor de învățământ formale și adulții care au nevoie de formare complementară și formare continuă;

Concluzii

Intervenție precoce și utilizarea de multiplicatori

| 53. | face trimitere la un aviz anterior al CoR (5), în care a subliniat că disponibilitatea de a pleca în străinătate cu scopul de a învăța trebuie să fie stimulată timpuriu. Interesul pentru alte culturi în rândul copiilor și adolescenților trebuie incitat cât mai devreme; trebuie să li se ofere posibilitatea de a recunoaște avantajele de a învăța unii de la alții. Un contact timpuriu cu programele europene favorizează disponibilitatea și capacitatea de a învăța și a munci în străinătate, spre beneficiul pieței comune a forței de muncă, creșterii economice și cetățeniei europene; atrage încă odată atenția asupra faptului că învățarea de limbi străine este mai ușoară și mai eficientă la o vârstă precoce; |
| --- | --- |

53.

face trimitere la un aviz anterior al CoR (5), în care a subliniat că disponibilitatea de a pleca în străinătate cu scopul de a învăța trebuie să fie stimulată timpuriu. Interesul pentru alte culturi în rândul copiilor și adolescenților trebuie incitat cât mai devreme; trebuie să li se ofere posibilitatea de a recunoaște avantajele de a învăța unii de la alții. Un contact timpuriu cu programele europene favorizează disponibilitatea și capacitatea de a învăța și a munci în străinătate, spre beneficiul pieței comune a forței de muncă, creșterii economice și cetățeniei europene; atrage încă odată atenția asupra faptului că învățarea de limbi străine este mai ușoară și mai eficientă la o vârstă precoce;

| 54. | atrage atenția asupra faptului că una din prioritățile CoR constă în integrarea socială, în cadrul căreia acest program se poate dovedi deosebit de eficient. Este vorba de a include un grup mare și eterogen de elevi, care, pe fondul unor dificultăți de învățare, unor probleme sociale sau a excluziunii, sau prin faptul că ei trăiesc într-o țară și o cultură care le e străină, au nevoie de diferite tipuri de ajutor. În ziua de azi se constată că un număr mare de tineri abandonează respectiv părăsesc școala fără a dispune de cunoștințe elementare suficiente. Trebuie să existe posibilități care să promoveze dezvoltarea de metode și transferul de cunoștințe, pentru a veni în sprijinul factorilor de decizie locali, regionali și naționali în această privință; |
| --- | --- |

54.

atrage atenția asupra faptului că una din prioritățile CoR constă în integrarea socială, în cadrul căreia acest program se poate dovedi deosebit de eficient. Este vorba de a include un grup mare și eterogen de elevi, care, pe fondul unor dificultăți de învățare, unor probleme sociale sau a excluziunii, sau prin faptul că ei trăiesc într-o țară și o cultură care le e străină, au nevoie de diferite tipuri de ajutor. În ziua de azi se constată că un număr mare de tineri abandonează respectiv părăsesc școala fără a dispune de cunoștințe elementare suficiente. Trebuie să existe posibilități care să promoveze dezvoltarea de metode și transferul de cunoștințe, pentru a veni în sprijinul factorilor de decizie locali, regionali și naționali în această privință;

| 55. | subliniază că, în acest context, o mare provocare o constituie implicarea categoriilor mai puțin instruite și defavorizate din punct de vedere economic. Prin urmare, este cu atât mai important ca sensibilizarea pentru proiectele europene să înceapă la nivel școlar și preșcolar. la acest nivel pot fi incluși toți elevii, ceea ce ar conferi programului un efect compensator și ar consolida în același timp dimensiunea europeană; |
| --- | --- |

55.

subliniază că, în acest context, o mare provocare o constituie implicarea categoriilor mai puțin instruite și defavorizate din punct de vedere economic. Prin urmare, este cu atât mai important ca sensibilizarea pentru proiectele europene să înceapă la nivel școlar și preșcolar. la acest nivel pot fi incluși toți elevii, ceea ce ar conferi programului un efect compensator și ar consolida în același timp dimensiunea europeană;

| 56. | împărtășește opinia Comisiei cu privire la importanța implicării unor persoane aflate în poziții strategice, respectiv a acelor persoane capabile să disemineze informații și bune practici. Poate fi vorba în acest sens de cadre didactice, formatori, animatori pentru tineret, consultanți, foști participanți la măsuri de mobilitate, directori de școală sau persoane cu funcție decizională. Datorită rolului lor cheie în ceea ce privește promovarea mobilității, Comitetul și-ar dori ca aceste grupuri de persoane să beneficieze de o evidențiere clară a rolului lor; |
| --- | --- |

56.

împărtășește opinia Comisiei cu privire la importanța implicării unor persoane aflate în poziții strategice, respectiv a acelor persoane capabile să disemineze informații și bune practici. Poate fi vorba în acest sens de cadre didactice, formatori, animatori pentru tineret, consultanți, foști participanți la măsuri de mobilitate, directori de școală sau persoane cu funcție decizională. Datorită rolului lor cheie în ceea ce privește promovarea mobilității, Comitetul și-ar dori ca aceste grupuri de persoane să beneficieze de o evidențiere clară a rolului lor;

| 57. | face trimitere la experiențele pozitive cu părți ale programelor anterioare, cum ar fi COMENIUS Regio, care permit includerea unor instituții extrașcolare și care urmăresc obiectivul de promovare a cooperări europene în domeniul școlilor; în cadrul acestor programe, partenerii colaborează pe teme de interes comun, organizează schimburi de experiență și dezvoltă structuri durabile de cooperare; |
| --- | --- |

57.

face trimitere la experiențele pozitive cu părți ale programelor anterioare, cum ar fi COMENIUS Regio, care permit includerea unor instituții extrașcolare și care urmăresc obiectivul de promovare a cooperări europene în domeniul școlilor; în cadrul acestor programe, partenerii colaborează pe teme de interes comun, organizează schimburi de experiență și dezvoltă structuri durabile de cooperare;

Grupurile-țintă prioritare și orientare

| 58. | consideră că programul trebuie monitorizat în mod regulat, la toate nivelurile, pentru a verifica dacă el servește obiectivelor generale ale acestuia. Și noua generație a programului trebuie să permită să fie sprijinite și acele măsuri ale căror efecte sunt mai greu măsurabile sau care sunt măsurabile numai pe termen mai lung, de exemplu după încheierea programului, a căror valoare poate fi însă dovedită cu ajutorul altor indicatori. Astfel, alte studii au dovedit importanța unei intervenții timpurii; Comitetul consideră că acest lucru este valabil și pentru promovarea dimensiunii europene; |
| --- | --- |

58.

consideră că programul trebuie monitorizat în mod regulat, la toate nivelurile, pentru a verifica dacă el servește obiectivelor generale ale acestuia. Și noua generație a programului trebuie să permită să fie sprijinite și acele măsuri ale căror efecte sunt mai greu măsurabile sau care sunt măsurabile numai pe termen mai lung, de exemplu după încheierea programului, a căror valoare poate fi însă dovedită cu ajutorul altor indicatori. Astfel, alte studii au dovedit importanța unei intervenții timpurii; Comitetul consideră că acest lucru este valabil și pentru promovarea dimensiunii europene;

| 59. | are rezerve cu privire la orientarea excesivă a bugetului către proiecte de mobilitate, orientare care se reflectă și în numele programului; este de părere că îmbunătățirile privind calitatea educației și valoarea adăugată maximă pot fi obținute mai ales prin proiecte de cooperare și colaborarea instituțională, fapt care ar trebui să se reflecte mai clar în buget. În acest fel ar putea beneficia de finanțare și proiecte mai mici de cooperare, mai bine adaptate diferitelor grupuri-țintă, care ar pute constitui puncte de plecare pentru o viitoare cooperare mai amplă; |
| --- | --- |

59.

are rezerve cu privire la orientarea excesivă a bugetului către proiecte de mobilitate, orientare care se reflectă și în numele programului; este de părere că îmbunătățirile privind calitatea educației și valoarea adăugată maximă pot fi obținute mai ales prin proiecte de cooperare și colaborarea instituțională, fapt care ar trebui să se reflecte mai clar în buget. În acest fel ar putea beneficia de finanțare și proiecte mai mici de cooperare, mai bine adaptate diferitelor grupuri-țintă, care ar pute constitui puncte de plecare pentru o viitoare cooperare mai amplă;

| 60. | consideră că provocările menționate de Comisie în introducere au fost tratate în mod adecvat în expunerea de motive. Nu același lucru se poate spune însă despre propunerea de buget. Reiese clar că accentul bugetar este pus în mod clar pe un volum mai mare de finanțare pentru proiecte și pe mobilitatea la nivelul instituțiilor de învățământ superior. Programele europene ar trebui să contribuie la dezvoltare și la creștere a calității și să preia în acest sens un rol de catalizator; de aceea, ajutorul acordat ar trebui să fie cel mai mare în acele domenii unde cererea și potențialul lor efect sunt cele mai mari. De aceea se recomandă o redistribuire clară în favoarea unor proiecte care se adresează acelora care au un acces mai restrâns la programele de mobilitate, cum ar fi școlile, tinerii din afară sistemului de educație formală și adulții în cadrul educației și formării profesionale; |
| --- | --- |

60.

consideră că provocările menționate de Comisie în introducere au fost tratate în mod adecvat în expunerea de motive. Nu același lucru se poate spune însă despre propunerea de buget. Reiese clar că accentul bugetar este pus în mod clar pe un volum mai mare de finanțare pentru proiecte și pe mobilitatea la nivelul instituțiilor de învățământ superior. Programele europene ar trebui să contribuie la dezvoltare și la creștere a calității și să preia în acest sens un rol de catalizator; de aceea, ajutorul acordat ar trebui să fie cel mai mare în acele domenii unde cererea și potențialul lor efect sunt cele mai mari. De aceea se recomandă o redistribuire clară în favoarea unor proiecte care se adresează acelora care au un acces mai restrâns la programele de mobilitate, cum ar fi școlile, tinerii din afară sistemului de educație formală și adulții în cadrul educației și formării profesionale;

| 61. | salută intenția de a promova și pe viitor activitățile de învățământ și cercetare universitară privind integrarea europeană din cadrul programului Jean Monnet. Este însă de părere că acest sprijin specific nu se poate concentra doar pe cele două institute numite în propunerea Comisiei Europene. Comitetul subliniază mai degrabă faptul că la alocarea finanțării trebuie să se țină seama și pe viitor de cele șase instituții de învățământ superior care au fost sprijinite de programul Jean Monnet 2007-2013 – Academia de Drept European, Colegiul Europei, Institutul Universitar European, Centrul Internațional de Formare Europeană, Institutul European de Administrație Publică și Agenția Europeană pentru Dezvoltarea Educației pentru Elevii cu Nevoi Speciale – pentru a îmbunătăți repartiția geografică și diversitatea culturală a acestor institute de excelență de interes european; |
| --- | --- |

61.

salută intenția de a promova și pe viitor activitățile de învățământ și cercetare universitară privind integrarea europeană din cadrul programului Jean Monnet. Este însă de părere că acest sprijin specific nu se poate concentra doar pe cele două institute numite în propunerea Comisiei Europene. Comitetul subliniază mai degrabă faptul că la alocarea finanțării trebuie să se țină seama și pe viitor de cele șase instituții de învățământ superior care au fost sprijinite de programul Jean Monnet 2007-2013 – Academia de Drept European, Colegiul Europei, Institutul Universitar European, Centrul Internațional de Formare Europeană, Institutul European de Administrație Publică și Agenția Europeană pentru Dezvoltarea Educației pentru Elevii cu Nevoi Speciale – pentru a îmbunătăți repartiția geografică și diversitatea culturală a acestor institute de excelență de interes european;

| 62. | dorește să sublinieze legătura strânsă dintre slabele rezultate școlare și condițiile socioeconomice nefavorabile, care sunt principalii factori determinanți ai numărului de tineri care nu au un loc de muncă și nici nu urmează o formă de învățământ sau de formare profesională. Ruperea acestui cerc vicios reprezintă o provocare pentru autoritățile locale și regionale din Europa și trebuie considerată o prioritate în cadrul acestei inițiative care corespunde atât obiectivelor de educație cât și obiectivului de ocupare a forței de muncă și care beneficiază de sprijin din partea mai multor inițiative emblematice; și-ar dori o pondere mai mare a acestei perspective la repartizarea bugetului; |
| --- | --- |

62.

dorește să sublinieze legătura strânsă dintre slabele rezultate școlare și condițiile socioeconomice nefavorabile, care sunt principalii factori determinanți ai numărului de tineri care nu au un loc de muncă și nici nu urmează o formă de învățământ sau de formare profesională. Ruperea acestui cerc vicios reprezintă o provocare pentru autoritățile locale și regionale din Europa și trebuie considerată o prioritate în cadrul acestei inițiative care corespunde atât obiectivelor de educație cât și obiectivului de ocupare a forței de muncă și care beneficiază de sprijin din partea mai multor inițiative emblematice; și-ar dori o pondere mai mare a acestei perspective la repartizarea bugetului;

| 63. | sprijină pe deplin obiectivul și ambiția Comisiei, așa cum reies ele din expunerea de motive a propunerii de regulament de instituire a unui nou program pentru educație, formare și tineret, de a include un număr mare de grupuri de persoane care, în diferite etape ale vieții, să dispună de posibilitatea de a se dezvolta ca indivizi și să beneficieze de o ofertă educativă de înaltă calitate. De aceea, obiectivul programului trebuie comunicat suficient de clar pentru ca toate grupurile-țintă să se simtă vizate. Numele programului –„Erasmus pentru toți”– contribuie mai degrabă la impresia că accentul principal ar fi pus pe învățământul superior; ținând seama de această contradicție față de obiectivul ambițios declarat și în sensul unei realizări optime a obiectivelor Strategiei Europa 2020, recomandă o ajustare a bugetului și o adaptare a numelui programului. |
| --- | --- |

63.

sprijină pe deplin obiectivul și ambiția Comisiei, așa cum reies ele din expunerea de motive a propunerii de regulament de instituire a unui nou program pentru educație, formare și tineret, de a include un număr mare de grupuri de persoane care, în diferite etape ale vieții, să dispună de posibilitatea de a se dezvolta ca indivizi și să beneficieze de o ofertă educativă de înaltă calitate. De aceea, obiectivul programului trebuie comunicat suficient de clar pentru ca toate grupurile-țintă să se simtă vizate. Numele programului –„Erasmus pentru toți”– contribuie mai degrabă la impresia că accentul principal ar fi pus pe învățământul superior; ținând seama de această contradicție față de obiectivul ambițios declarat și în sensul unei realizări optime a obiectivelor Strategiei Europa 2020, recomandă o ajustare a bugetului și o adaptare a numelui programului.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Titlu

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de instituire a acțiunii „ERASMUS PENTRU TOȚI”

  Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport | REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de instituire a acțiunii „”

  Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport |

Textul propus de Comisie

Amendament

REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de instituire a acțiunii „ERASMUS PENTRU TOȚI”

Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport

REGULAMENTUL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI de instituire a acțiunii „”

Programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport

Expunere de motive

Conotațiile actualului program Erasmus îl leagă foarte strâns de învățământul superior și de mobilitate. Noul program UE are un domeniu mult mai larg de aplicare, iar titlul „Erasmus pentru toți” se poate dovedi înșelător.

Amendamentul 2

Preambul

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| (3) | Recunoașterea pe scară largă în rândul publicului general în statele membre și țările terțe participante a mărcii „Erasmus” ca sinonim al mobilității cursanților din Uniune pledează pentru o mai amplă utilizare a acestei mărci de către principalele sectoare ale educației reglementate de program. |

Textul propus de Comisie

Amendament

(3)

Recunoașterea pe scară largă în rândul publicului general în statele membre și țările terțe participante a mărcii „Erasmus” ca sinonim al mobilității cursanților din Uniune pledează pentru o mai amplă utilizare a acestei mărci de către principalele sectoare ale educației reglementate de program.

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

Pentru coerență cu solicitarea de schimbare a numelui programului.

Amendamentul 3

Preambul

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| (27) | Necesitatea de stabilire a unor criterii de performanță pe care trebuie ar trebui să se bazeze alocarea bugetului între statele membre pentru acțiunile gestionate de agențiile naționale. |

Textul propus de Comisie

Amendament

(27)

Necesitatea de stabilire a unor criterii de performanță pe care trebuie ar trebui să se bazeze alocarea bugetului între statele membre pentru acțiunile gestionate de agențiile naționale.

| (27) | Necesitatea de stabilire a unor criterii de performanță pe care ar trebui să se bazeze alocarea bugetului între statel membre pentru acțiunile gestionate de agențiile naționale. |
| --- | --- |

(27)

Necesitatea de stabilire a unor criterii de performanță pe care ar trebui să se bazeze alocarea bugetului între statel membre pentru acțiunile gestionate de agențiile naționale.

Expunere de motive

Decalajele regionale pot avea efecte semnificative asupra performanțelor și, în consecință, pot determina modul de alocare a bugetului.

Amendamentul 4

Preambul

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| (30) | Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în comunicarea lor comună asupra unui nou răspuns la o vecinătate în schimbare (6), au subliniat, printre altele, scopul de a facilita și mai mult participarea țărilor din vecinătate la acțiunile Uniunii de mobilitate și dezvoltare a capacităților în învățământul superior și deschiderea viitorului program de învățământ către țările învecinate. |

Textul propus de Comisie

Amendament

(30)

Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în comunicarea lor comună asupra unui nou răspuns la o vecinătate în schimbare (6), au subliniat, printre altele, scopul de a facilita și mai mult participarea țărilor din vecinătate la acțiunile Uniunii de mobilitate și dezvoltare a capacităților în învățământul superior și deschiderea viitorului program de învățământ către țările învecinate.

| (30) | Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în comunicarea lor comună asupra unui nou răspuns la o vecinătate în schimbare (6), au subliniat, printre altele, scopul de a facilita și mai mult participarea țărilor din vecinătate la acțiunile Uniunii de mobilitate și dezvoltare a capacităților în învățământul superior și deschiderea viitorului program de învățământ către țările învecinate. |
| --- | --- |

(30)

Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, în comunicarea lor comună asupra unui nou răspuns la o vecinătate în schimbare (6), au subliniat, printre altele, scopul de a facilita și mai mult participarea țărilor din vecinătate la acțiunile Uniunii de mobilitate și dezvoltare a capacităților în învățământul superior și deschiderea viitorului program de învățământ către țările învecinate.

Expunere de motive

Comunicarea comună prevede în mod explicit cooperarea la nivelul școlilor prin programul eTwinning.

Amendamentul 5

Preambul

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| (33) | Pentru a asigura o reacție rapidă la necesitățile modificate pe întreaga durată a programului, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește dispozițiile referitoare la criteriile de performanță și privind acțiunile gestionate de agențiile naționale. Este deosebit de importantă realizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în timpul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendament

(33)

Pentru a asigura o reacție rapidă la necesitățile modificate pe întreaga durată a programului, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește dispozițiile referitoare la criteriile de performanță și privind acțiunile gestionate de agențiile naționale. Este deosebit de importantă realizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în timpul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (33) | Pentru a asigura o reacție rapidă la necesitățile modificate pe întreaga durată a programului, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește dispozițiile referitoare la criteriile de performanță și privind acțiunile gestionate de agențiile naționale. Este deosebit de importantă realizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în timpul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(33)

Pentru a asigura o reacție rapidă la necesitățile modificate pe întreaga durată a programului, competența de a adopta acte legislative în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei în ceea ce privește dispozițiile referitoare la criteriile de performanță și privind acțiunile gestionate de agențiile naționale. Este deosebit de importantă realizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în timpul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Expunere de motive

Comitetul Regiunilor ar trebui inclus în procesul de consultare, în temeiul articolului 307 din TFUE.

Amendamentul 6

Articolul 1 alineatul (1)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Prezentul regulament instituie un program pentru acțiunea Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului numit „Erasmus pentru toți” (denumit în continuare „programul”). | Prezentul regulament instituie un program pentru acțiunea Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului numit „” (denumit în continuare „programul”). |

Textul propus de Comisie

Amendament

Prezentul regulament instituie un program pentru acțiunea Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului numit „Erasmus pentru toți” (denumit în continuare „programul”).

Prezentul regulament instituie un program pentru acțiunea Uniunii în domeniul educației, formării, tineretului și sportului numit „” (denumit în continuare „programul”).

Expunere de motive

Pentru coerență cu solicitarea de schimbare a numelui programului.

Amendamentul 7

Articolul 5 litera (c)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| să promoveze apariția unei domeniu european de învățare pe tot parcursul vieții, să declanșeze reformări ale politicilor la nivel național, să sprijine modernizarea sistemelor de educație și de formare, inclusiv învățarea non-formală și să sprijine cooperarea europeană în domeniul tineretului, în special prin intensificarea cooperării politice, o mai bună utilizare a instrumentelor de recunoaștere și transparență și difuzarea de bune practici;
  indicator asociat: număr de state membre care utilizează rezultatele metodelor deschise de coordonare în evoluțiile politicilor lor naționale; | să promoveze apariția unei domeniu european de învățare pe tot parcursul vieții, să declanșeze reformări ale politicilor la nivel național, să sprijine modernizarea sistemelor de educație și de formare, inclusiv învățarea non-formală și să sprijine cooperarea europeană în domeniul tineretului, în special prin intensificarea cooperării politice, o mai bună utilizare a instrumentelor de recunoaștere și transparență și difuzarea de bune practici;
  indicator asociat: număr de state membre care utilizează rezultatele metodelor deschise de coordonare în evoluțiile politicilor lor naționale; |

Textul propus de Comisie

Amendament

să promoveze apariția unei domeniu european de învățare pe tot parcursul vieții, să declanșeze reformări ale politicilor la nivel național, să sprijine modernizarea sistemelor de educație și de formare, inclusiv învățarea non-formală și să sprijine cooperarea europeană în domeniul tineretului, în special prin intensificarea cooperării politice, o mai bună utilizare a instrumentelor de recunoaștere și transparență și difuzarea de bune practici;

indicator asociat: număr de state membre care utilizează rezultatele metodelor deschise de coordonare în evoluțiile politicilor lor naționale;

să promoveze apariția unei domeniu european de învățare pe tot parcursul vieții, să declanșeze reformări ale politicilor la nivel național, să sprijine modernizarea sistemelor de educație și de formare, inclusiv învățarea non-formală și să sprijine cooperarea europeană în domeniul tineretului, în special prin intensificarea cooperării politice, o mai bună utilizare a instrumentelor de recunoaștere și transparență și difuzarea de bune practici;

indicator asociat: număr de state membre care utilizează rezultatele metodelor deschise de coordonare în evoluțiile politicilor lor naționale;

Expunere de motive

Această modificare corespunde definiției învățării pe parcursul vieții [articolul 2 alineatul (1)].

Amendamentul 8

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| În domeniul educației, formării și tineretului, programul își urmărește obiectivele prin următoarele trei tipuri de acțiuni:






  (a) | mobilitatea persoanelor în scop educațional, |

Textul propus de Comisie

Amendament

În domeniul educației, formării și tineretului, programul își urmărește obiectivele prin următoarele trei tipuri de acțiuni:

(a)

mobilitatea persoanelor în scop educațional,

| (b) | cooperarea pentru inovare și bune practici, |
| --- | --- |

(b)

cooperarea pentru inovare și bune practici,

| (c) | sprijin pentru reformarea politicilor. |
| --- | --- |

(c)

sprijin pentru reformarea politicilor.

În domeniul educației, formării și tineretului, programul își urmărește obiectivele prin următoarele trei tipuri de acțiuni:

| (a) | mobilitatea persoanelor în scop educațional, |
| --- | --- |

(a)

mobilitatea persoanelor în scop educațional,

| (b) | cooperarea pentru inovare și bune practici, |
| --- | --- |

(b)

cooperarea pentru inovare și bune practici,

| (c) | sprijin pentru reformarea politicilor. |
| --- | --- |

(c)

sprijin pentru reformarea politicilor.

Expunere de motive

UE ar trebui să garanteze accesul la acțiuni de mobilitate în condiții egale tuturor cetățenilor, indiferent de locul lor de origine. Posibilitățile de mobilitate ale studenților din regiunile ultraperiferice ale UE sunt puse în pericol de distanța uriașă ce le separă de continent. Din acest motiv, pe baza articolului 349 din TFUE, este necesar să se stabilească măsuri de promovare a mobilității, pentru ca aceste acțiuni, care vor primi 63 % din fonduri, să fie accesibile în condiții egale tuturor tinerilor, indiferent de zona în care locuiesc. Se solicită, după cum se specifică și în raportul intitulat „Regiunile ultraperiferice europene pe piața unică: proiecția UE în lume” – solicitat de comisarul Barnier dlui Solbes (fost ministru spaniol al agriculturii și al economiei și finanțelor, fost comisar) – consolidarea „politicilor în domeniul mobilității tinerilor și studenților, care să vină în completarea finanțării programului Erasmus în așa fel încât să acopere costurile suplimentare pe care le implică deplasarea studenților între regiunea ultraperiferică de origine și capitala statului membru respectiv și, în cazul studenților din alte state membre care doresc să participe la programul Erasmus într-una din instituțiile de învățământ superior din regiunile ultraperiferice, între capitala statului membru în cauză și RUP. Pentru a crea condiții favorabile pentru proiectele de mobilitate a studenților din RUP în etape mai avansate ale formării, trebuie să se promoveze și să se sprijine, la nivel național, învățarea limbilor străine și schimburile la vârste mai precoce”.

Amendamentul 9

Articolul 10 litera (c)

| Propunerea Comisiei | Amendament |
| --- | --- |
| c) | să sprijine următoarele instituții academice europene care au drept scop un obiectiv de interes european:






  (i) | Institutul Universitar European de la Florența; |

Propunerea Comisiei

Amendament

c)

să sprijine următoarele instituții academice europene care au drept scop un obiectiv de interes european:

(i)

Institutul Universitar European de la Florența;

| (ii) | Colegiul Europei (campusurile din Bruges și Natolin) |
| --- | --- |

(ii)

Colegiul Europei (campusurile din Bruges și Natolin)

| c) | să sprijine următoarele instituții academice europene care au drept scop un obiectiv de interes european:






  (i) | Institutul Universitar European de la Florența; |
| --- | --- | --- |

c)

să sprijine următoarele instituții academice europene care au drept scop un obiectiv de interes european:

(i)

Institutul Universitar European de la Florența;

| (ii) | Colegiul Europei (campusurile din Bruges și Natolin) |
| --- | --- |

(ii)

Colegiul Europei (campusurile din Bruges și Natolin)

| | |
| --- | --- |

Expunere de motive

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| | |
| --- | --- |

Cele șase instituții de învățământ superior care sunt sprijinite de programul Jean Monnet 2007-2013 ar trebui luate în considerare și pe viitor, pentru a îmbunătăți repartiția geografică și diversitatea culturală a acestor institute de excelență de interes european.

Amendamentul 10

Articolul 16 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Organismele publice și private din cadrul principalelor sectoare ale educației acoperite de program utilizează marca „Erasmus” în sensul comunicării și difuzării de informații referitoare la program; marca este asociată cu principalele sectoare ale educației, după cum urmează:






  — | „Învățământ superior - Erasmus”, asociat cu toate tipurile de învățământ superior, în Europa și la nivel internațional |

Textul propus de Comisie

Amendament

Organismele publice și private din cadrul principalelor sectoare ale educației acoperite de program utilizează marca „Erasmus” în sensul comunicării și difuzării de informații referitoare la program; marca este asociată cu principalele sectoare ale educației, după cum urmează:

—

„Învățământ superior - Erasmus”, asociat cu toate tipurile de învățământ superior, în Europa și la nivel internațional

| — | „Formare - Erasmus”, asociat cu educația și formarea profesională și învățământul pentru adulți |
| --- | --- |

—

„Formare - Erasmus”, asociat cu educația și formarea profesională și învățământul pentru adulți

| — | „Școli - Erasmus”, asociat cu învățământul școlar |
| --- | --- |

—

„Școli - Erasmus”, asociat cu învățământul școlar

| — | „Participarea tinerilor - Erasmus”, asociat cu învățarea non-formală în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

—

„Participarea tinerilor - Erasmus”, asociat cu învățarea non-formală în rândul tinerilor.

Organismele publice și private din cadrul principalelor sectoare ale educației acoperite de program utilizează marca „Erasmus” în sensul comunicării și difuzării de informații referitoare la program; marca este asociată cu principalele sectoare ale educației, după cum urmează:

| — | „”, asociat cu toate tipurile de învățământ superior, în Europa și la nivel internațional |
| --- | --- |

—

„”, asociat cu toate tipurile de învățământ superior, în Europa și la nivel internațional

| — | „”, asociat cu educația și formarea profesională și învățământul pentru adulți |
| --- | --- |

—

„”, asociat cu educația și formarea profesională și învățământul pentru adulți

| — | „”, asociat cu învățământul școlar |
| --- | --- |

—

„”, asociat cu învățământul școlar

| — | „”, asociat cu învățarea non-formală în rândul tinerilor. |
| --- | --- |

—

„”, asociat cu învățarea non-formală în rândul tinerilor.

Expunere de motive

Pentru coerență cu solicitarea de schimbare a numelui programului.

Amendamentul 11

Articolul 18 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Programul sprijină cooperarea cu parteneri din țările terțe, în special cu parteneri din țările din vecinătate, cu privire la acțiunile și activitățile menționate la articolele 6 și 10. | Programul sprijină cooperarea cu parteneri din țările terțe, în special cu parteneri din țările din vecinătate, cu privire la acțiunile și activitățile menționate la articolele 610. |

Textul propus de Comisie

Amendament

Programul sprijină cooperarea cu parteneri din țările terțe, în special cu parteneri din țările din vecinătate, cu privire la acțiunile și activitățile menționate la articolele 6 și 10.

Programul sprijină cooperarea cu parteneri din țările terțe, în special cu parteneri din țările din vecinătate, cu privire la acțiunile și activitățile menționate la articolele 610.

Expunere de motive

Pentru a permite participarea unor parteneri din țările învecinate la activitățile sportive.

Bruxelles, 4 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  Cele mai importante inițiative emblematice în cadrul Strategiei Europa 2020 în acest context sunt: „Tineretul în mișcare”, „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă”, „O Uniune a inovării” și „Agenda digitală pentru Europa”.

1

(2)  CdR 290/2011 fin.

2

(3)  Avizul CoR 290/2011.

3

(4)  Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (2006/962/CE).

4

(5)  Avizul CoR privind Cartea verde „Pentru promovarea mobilității tinerilor în scop educațional” CdR 246/2009.

5

(6)  COM(2011) 303 final, 25.5.2011.

6

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/211 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/211

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Rețelele de telecomunicații transeuropene

2012/C 225/16

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută inițiativa Comisiei Europene de a elabora această propunere de regulament privind orientările pentru rețelele de telecomunicații transeuropene; |
| --- | --- |

—

salută inițiativa Comisiei Europene de a elabora această propunere de regulament privind orientările pentru rețelele de telecomunicații transeuropene;

| — | subliniază prioritățile stabilite în acest document – rețele de mare viteză, prestarea transfrontalieră de servicii publice, accesul la informații din sectorul public și la servicii multilingve, siguranță și securitate și furnizarea de servicii energetice inteligente – acestea sunt toate domenii în care orașele și regiunile sunt în același timp actori, furnizori și beneficiari; |
| --- | --- |

—

subliniază prioritățile stabilite în acest document – rețele de mare viteză, prestarea transfrontalieră de servicii publice, accesul la informații din sectorul public și la servicii multilingve, siguranță și securitate și furnizarea de servicii energetice inteligente – acestea sunt toate domenii în care orașele și regiunile sunt în același timp actori, furnizori și beneficiari;

| — | recunoaște importanța rețelelor de telecomunicații transeuropene pentru competitivitatea internațională și dezvoltarea durabilă a UE și subliniază necesitatea intensificării schimbului de experiențe și de bune practici între statele membre și alte regiuni; |
| --- | --- |

—

recunoaște importanța rețelelor de telecomunicații transeuropene pentru competitivitatea internațională și dezvoltarea durabilă a UE și subliniază necesitatea intensificării schimbului de experiențe și de bune practici între statele membre și alte regiuni;

| — | ia notă de potențialul noului cadru financiar de a contribui hotărâtor la atenuarea decalajului digital și la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și de a satisface totodată necesități majore de natură socială, culturală și economică ale cetățenilor Europei; |
| --- | --- |

—

ia notă de potențialul noului cadru financiar de a contribui hotărâtor la atenuarea decalajului digital și la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și de a satisface totodată necesități majore de natură socială, culturală și economică ale cetățenilor Europei;

| — | subliniază faptul că serviciile mobile wireless eficiente, care vin în completarea conexiunilor rapide de comunicații, sunt esențiale în promovarea competitivității regionale, a accesibilității și a egalității între cetățeni și reamintește că tuturor cetățenilor, indiferent unde ar locui, trebuie să li se garanteze o infrastructură eficientă a societății informaționale. |
| --- | --- |

—

subliniază faptul că serviciile mobile wireless eficiente, care vin în completarea conexiunilor rapide de comunicații, sunt esențiale în promovarea competitivității regionale, a accesibilității și a egalității între cetățeni și reamintește că tuturor cetățenilor, indiferent unde ar locui, trebuie să li se garanteze o infrastructură eficientă a societății informaționale.

| Raportor | dl Alin-Adrian NICA (RO-ALDE), primarul comunei Dudeștii Noi |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1336/97/CE
  COM(2011) 657 final |

Raportor

dl Alin-Adrian NICA (RO-ALDE), primarul comunei Dudeștii Noi

Document de referință

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o serie de orientări pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și de abrogare a Deciziei nr. 1336/97/CE

COM(2011) 657 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Pozițiile adoptate de Comitetul Regiunilor

| 1. | salută inițiativa Comisiei Europene de a elabora această propunere de regulament privind orientările pentru rețelele de telecomunicații transeuropene; |
| --- | --- |

1.

salută inițiativa Comisiei Europene de a elabora această propunere de regulament privind orientările pentru rețelele de telecomunicații transeuropene;

| 2. | subliniază prioritățile stabilite în acest document – rețele de mare viteză, prestarea transfrontalieră de servicii publice, accesul la informații din sectorul public și la servicii multilingve, siguranță și securitate și furnizarea de servicii energetice inteligente – acestea sunt toate domenii în care orașele și regiunile sunt în același timp actori, furnizori și beneficiari; |
| --- | --- |

2.

subliniază prioritățile stabilite în acest document – rețele de mare viteză, prestarea transfrontalieră de servicii publice, accesul la informații din sectorul public și la servicii multilingve, siguranță și securitate și furnizarea de servicii energetice inteligente – acestea sunt toate domenii în care orașele și regiunile sunt în același timp actori, furnizori și beneficiari;

| 3. | subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale (ALR) în promovarea unui dialog în cunoștință de cauză cu publicul larg și în abordarea preocupărilor publice la un nivel apropiat de cetățeni în facilitarea cooperării dintre utilizatori și producătorii de inovații TIC la diferite niveluri guvernamentale și administrative; |
| --- | --- |

3.

subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale (ALR) în promovarea unui dialog în cunoștință de cauză cu publicul larg și în abordarea preocupărilor publice la un nivel apropiat de cetățeni în facilitarea cooperării dintre utilizatori și producătorii de inovații TIC la diferite niveluri guvernamentale și administrative;

| 4. | subliniază importanța rețelelor de telecomunicații transeuropene, atât în scopuri comerciale, cât și necomerciale, și importanța investițiilor în cercetare, în vederea sprijinirii activităților specifice, precum și a dezvoltării aplicațiilor viitoare pentru a spori valoarea sectorului telecomunicațiilor; |
| --- | --- |

4.

subliniază importanța rețelelor de telecomunicații transeuropene, atât în scopuri comerciale, cât și necomerciale, și importanța investițiilor în cercetare, în vederea sprijinirii activităților specifice, precum și a dezvoltării aplicațiilor viitoare pentru a spori valoarea sectorului telecomunicațiilor;

| 5. | recunoaște importanța rețelelor de telecomunicații transeuropene pentru competitivitatea internațională și dezvoltarea durabilă a UE și subliniază necesitatea intensificării schimbului de experiențe și de bune practici între statele membre și alte regiuni; |
| --- | --- |

5.

recunoaște importanța rețelelor de telecomunicații transeuropene pentru competitivitatea internațională și dezvoltarea durabilă a UE și subliniază necesitatea intensificării schimbului de experiențe și de bune practici între statele membre și alte regiuni;

| 6. | evidențiază rolul infrastructurii necesare pentru a gestiona cantitatea mare de date care vor fi utilizate de rețelele de telecomunicații și solicită încurajarea investițiilor publice și private în zonele rurale și cu densitate scăzută și în regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

6.

evidențiază rolul infrastructurii necesare pentru a gestiona cantitatea mare de date care vor fi utilizate de rețelele de telecomunicații și solicită încurajarea investițiilor publice și private în zonele rurale și cu densitate scăzută și în regiunile ultraperiferice;

| 7. | consideră că ar trebui stabilite cerințe de securitate la fiecare nivel, pentru a garanta niveluri optime de confidențialitate și de protecție a datelor cu caracter personal și a preveni urmărirea neautorizată de orice fel a oricăror informații personale și crearea de profiluri, inclusiv în ceea ce privește preferințele în materie de cumpărături, starea de sănătate, fișele medicale etc.; |
| --- | --- |

7.

consideră că ar trebui stabilite cerințe de securitate la fiecare nivel, pentru a garanta niveluri optime de confidențialitate și de protecție a datelor cu caracter personal și a preveni urmărirea neautorizată de orice fel a oricăror informații personale și crearea de profiluri, inclusiv în ceea ce privește preferințele în materie de cumpărături, starea de sănătate, fișele medicale etc.;

| 8. | salută ideea Comisiei Europene de a examina un nou model de tarifare, ceea ce ar duce la diminuarea tarifelor de acces la rețelele pe bază de cupru, pentru a facilita trecerea de la rețelele pe bază de cupru la cele de fibră optică, remarcând totodată faptul că este important ca rețelele să fie deschise pentru diferiți operatori; |
| --- | --- |

8.

salută ideea Comisiei Europene de a examina un nou model de tarifare, ceea ce ar duce la diminuarea tarifelor de acces la rețelele pe bază de cupru, pentru a facilita trecerea de la rețelele pe bază de cupru la cele de fibră optică, remarcând totodată faptul că este important ca rețelele să fie deschise pentru diferiți operatori;

| 9. | ia notă de potențialul noului cadru financiar de a contribui hotărâtor la atenuarea decalajului digital și la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și de a satisface totodată necesități majore de natură socială, culturală și economică ale cetățenilor Europei; |
| --- | --- |

9.

ia notă de potențialul noului cadru financiar de a contribui hotărâtor la atenuarea decalajului digital și la realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și de a satisface totodată necesități majore de natură socială, culturală și economică ale cetățenilor Europei;

| 10. | reafirmă importanța sinergiilor dintre programul-cadru, fondurile structurale (FS) și politicile naționale în ceea ce privește obiectivele mai ample ale UE, acelea de competitivitate și coeziune; |
| --- | --- |

10.

reafirmă importanța sinergiilor dintre programul-cadru, fondurile structurale (FS) și politicile naționale în ceea ce privește obiectivele mai ample ale UE, acelea de competitivitate și coeziune;

| 11. | consideră că este imperativ să se identifice soluții normativ-procedurale și să se ia măsuri economico-financiare menite să stimuleze folosirea în mai mare măsură a acelei infrastructuri existente în care pot fi integrate rețelele, pentru a reduce costurile sociale și de mediu; |
| --- | --- |

11.

consideră că este imperativ să se identifice soluții normativ-procedurale și să se ia măsuri economico-financiare menite să stimuleze folosirea în mai mare măsură a acelei infrastructuri existente în care pot fi integrate rețelele, pentru a reduce costurile sociale și de mediu;

| 12. | sprijină propunerea Comisiei de creare a unui grup de experți la nivel înalt, însărcinat cu elaborarea unei strategii comune pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și solicită să fie informat de Comisie, încă din faza incipientă, cu privire la evoluțiile legate de acest grup, inclusiv la analizele și recomandările politice ale acestuia; |
| --- | --- |

12.

sprijină propunerea Comisiei de creare a unui grup de experți la nivel înalt, însărcinat cu elaborarea unei strategii comune pentru rețelele de telecomunicații transeuropene și solicită să fie informat de Comisie, încă din faza incipientă, cu privire la evoluțiile legate de acest grup, inclusiv la analizele și recomandările politice ale acestuia;

Recomandările Comitetului Regiunilor

| 13. | recunoaște faptul că TIC, care stau la baza unei societăți informaționale deschise tuturor, ar trebui să răspundă necesităților tuturor membrilor societății, inclusiv ale celor expuși riscului de excluziune socială. |
| --- | --- |

13.

recunoaște faptul că TIC, care stau la baza unei societăți informaționale deschise tuturor, ar trebui să răspundă necesităților tuturor membrilor societății, inclusiv ale celor expuși riscului de excluziune socială.

| 14. | reafirmă că statele membre și Comisia Europeană ar trebui să ia măsurile necesare pentru a asigura implicarea deplină și eficientă a autorităților locale și regionale în guvernanța inițiativelor legate de TIC (1); |
| --- | --- |

14.

reafirmă că statele membre și Comisia Europeană ar trebui să ia măsurile necesare pentru a asigura implicarea deplină și eficientă a autorităților locale și regionale în guvernanța inițiativelor legate de TIC (1);

| 15. | propune exploatarea a întregului potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat și utilizarea TIC pentru îmbunătățirea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale în domenii cum ar fi sănătatea, educația, achizițiile publice, securitatea și serviciile sociale; |
| --- | --- |

15.

propune exploatarea a întregului potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat și utilizarea TIC pentru îmbunătățirea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale în domenii cum ar fi sănătatea, educația, achizițiile publice, securitatea și serviciile sociale;

| 16. | propune înființarea unui observator pentru implementarea și diseminarea în UE a noii generații de rețele, care să elaboreze cercetări și să colecteze informații și date statistice privind infrastructurile publice care pot fi utilizate parțial sau în totalitate pentru noile generații de rețele, să gestioneze o bancă de date în vederea monitorizării acestei infrastructuri publice și a introducerii unui cadastru european al rețelelor de telecomunicații, să îndrume lucrările tehnice și normative, să elaboreze studii și cercetări și să achiziționeze și să difuzeze documentație tehnică și date; |
| --- | --- |

16.

propune înființarea unui observator pentru implementarea și diseminarea în UE a noii generații de rețele, care să elaboreze cercetări și să colecteze informații și date statistice privind infrastructurile publice care pot fi utilizate parțial sau în totalitate pentru noile generații de rețele, să gestioneze o bancă de date în vederea monitorizării acestei infrastructuri publice și a introducerii unui cadastru european al rețelelor de telecomunicații, să îndrume lucrările tehnice și normative, să elaboreze studii și cercetări și să achiziționeze și să difuzeze documentație tehnică și date;

| 17. | parteneriatele public-privat (PPP) sprijinite de UE dintre autoritățile locale și regionale și IMM-urile care dezvoltă TIC în domeniul serviciilor publice TIC pot constitui o bază ideală pentru edificarea unui fundament de competențe și cunoștințe la nivel local în întreaga UE (2); |
| --- | --- |

17.

parteneriatele public-privat (PPP) sprijinite de UE dintre autoritățile locale și regionale și IMM-urile care dezvoltă TIC în domeniul serviciilor publice TIC pot constitui o bază ideală pentru edificarea unui fundament de competențe și cunoștințe la nivel local în întreaga UE (2);

| 18. | propune utilizarea parteneriatelor public-privat pentru a asigura accesul la serviciile de bandă largă, mai ales în zonele rurale, și pentru a se evita excluderea investițiilor private; |
| --- | --- |

18.

propune utilizarea parteneriatelor public-privat pentru a asigura accesul la serviciile de bandă largă, mai ales în zonele rurale, și pentru a se evita excluderea investițiilor private;

| 19. | reamintește faptul că este esențial ca instituțiile publice de la nivel regional și local să dispună de o capacitate internă adecvată și de resurse financiare sustenabile pentru digitalizare. Parteneriatele public-privat și dezvoltarea piețelor de învățare online (e-learning) oferă alternative de finanțare a digitalizării conținutului. Informațiile din sectorul public pot genera surse de venit autonome pentru a contribui la eforturile de creare de date și de digitalizare. Pe lângă aceasta, și rețelele și comunitățile interactive sunt importante, deoarece permit reducerea costurilor, cum ar fi, de exemplu, în cazul dezvoltării de programe informatice deschise (3); |
| --- | --- |

19.

reamintește faptul că este esențial ca instituțiile publice de la nivel regional și local să dispună de o capacitate internă adecvată și de resurse financiare sustenabile pentru digitalizare. Parteneriatele public-privat și dezvoltarea piețelor de învățare online (e-learning) oferă alternative de finanțare a digitalizării conținutului. Informațiile din sectorul public pot genera surse de venit autonome pentru a contribui la eforturile de creare de date și de digitalizare. Pe lângă aceasta, și rețelele și comunitățile interactive sunt importante, deoarece permit reducerea costurilor, cum ar fi, de exemplu, în cazul dezvoltării de programe informatice deschise (3);

| 20. | solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită elaborării unei politici de nediscriminare și de reducere a decalajului între operatorii istorici și concurenții lor mai noi, în special atunci când se încearcă îmbunătățirea planului de introducere a rețelelor de bandă largă de mare viteză în Europa; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită elaborării unei politici de nediscriminare și de reducere a decalajului între operatorii istorici și concurenții lor mai noi, în special atunci când se încearcă îmbunătățirea planului de introducere a rețelelor de bandă largă de mare viteză în Europa;

| 21. | evidențiază faptul că punerea în aplicare a mecanismului Conectarea Europei nu ar trebui să se facă în detrimentul obiectivelor politicii de coeziune, punerea în practică a măsurilor propuse nu ar trebui să ducă la vreo sporire a birocrației și a sarcinii administrative, că ar trebui furnizate mai multe informații și lămuriri cu privire la utilizarea noilor instrumente financiare, la efectul lor de pârghie, și că ar trebui examinată eficiența acestora. Obligația de disciplină și claritate bugetară și interdicția de îndatorare nu trebuie eludate. Responsabilitatea Uniunii trebuie limitată la contribuția inițială și nu sunt admise pasive contingente; |
| --- | --- |

21.

evidențiază faptul că punerea în aplicare a mecanismului Conectarea Europei nu ar trebui să se facă în detrimentul obiectivelor politicii de coeziune, punerea în practică a măsurilor propuse nu ar trebui să ducă la vreo sporire a birocrației și a sarcinii administrative, că ar trebui furnizate mai multe informații și lămuriri cu privire la utilizarea noilor instrumente financiare, la efectul lor de pârghie, și că ar trebui examinată eficiența acestora. Obligația de disciplină și claritate bugetară și interdicția de îndatorare nu trebuie eludate. Responsabilitatea Uniunii trebuie limitată la contribuția inițială și nu sunt admise pasive contingente;

| 22. | solicită o schimbare semnificativă în utilizarea fondurilor structurale de către regiuni, în vederea stimulării în special a cererii în materie de cercetare și inovare, promovând inovarea deschisă și orientată către utilizator ca potențial regional (4); |
| --- | --- |

22.

solicită o schimbare semnificativă în utilizarea fondurilor structurale de către regiuni, în vederea stimulării în special a cererii în materie de cercetare și inovare, promovând inovarea deschisă și orientată către utilizator ca potențial regional (4);

| 23. | reamintește că autoritățile locale și regionale au un rol-cheie în garantarea unui acces echitabil și la un preț rezonabil la banda largă în zonele în care, de exemplu, mecanismele de piață sunt insuficiente, în desfășurarea de proiecte-pilot menite să depășească decalajele de e-accesibilitate și în conceperea de noi abordări, care să permită concentrarea pe utilizator a serviciilor publice online (5); |
| --- | --- |

23.

reamintește că autoritățile locale și regionale au un rol-cheie în garantarea unui acces echitabil și la un preț rezonabil la banda largă în zonele în care, de exemplu, mecanismele de piață sunt insuficiente, în desfășurarea de proiecte-pilot menite să depășească decalajele de e-accesibilitate și în conceperea de noi abordări, care să permită concentrarea pe utilizator a serviciilor publice online (5);

| 24. | propune ca finanțarea și alte măsuri de sprijin să favorizeze introducerea accesului deschis la rețelele de bandă largă, care să se bazeze pe o arhitectură de rețea orizontală și evidențiază necesitatea unui model economic care separă accesul fizic la rețea de prestarea serviciului (6); |
| --- | --- |

24.

propune ca finanțarea și alte măsuri de sprijin să favorizeze introducerea accesului deschis la rețelele de bandă largă, care să se bazeze pe o arhitectură de rețea orizontală și evidențiază necesitatea unui model economic care separă accesul fizic la rețea de prestarea serviciului (6);

| 25. | subliniază faptul că serviciile mobile wireless eficiente, care vin în completarea conexiunilor rapide de comunicații, sunt esențiale în promovarea competitivității regionale, a accesibilității și a egalității între cetățeni și reamintește că tuturor cetățenilor, indiferent unde ar locui, trebuie să li se garanteze o infrastructură eficientă a societății informaționale (7); |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că serviciile mobile wireless eficiente, care vin în completarea conexiunilor rapide de comunicații, sunt esențiale în promovarea competitivității regionale, a accesibilității și a egalității între cetățeni și reamintește că tuturor cetățenilor, indiferent unde ar locui, trebuie să li se garanteze o infrastructură eficientă a societății informaționale (7);

| 26. | solicită să se acorde mai multă importanță sensibilizării la nivel local și regional și stimulării actualizării infrastructurii, acestea fiind elemente necesare pentru dezvoltarea și implementarea rețelelor de telecomunicații transeuropene; |
| --- | --- |

26.

solicită să se acorde mai multă importanță sensibilizării la nivel local și regional și stimulării actualizării infrastructurii, acestea fiind elemente necesare pentru dezvoltarea și implementarea rețelelor de telecomunicații transeuropene;

| 27. | evidențiază necesitatea efectuării unor investiții publice în infrastructuri de interconectare, care asigură conexiunea dintre nodurile rețelelor în dreptul orașelor de dimensiuni medii și mici sau al localităților rurale și servesc drept catalizator pentru investițiile în modernizarea rețelelor de acces; |
| --- | --- |

27.

evidențiază necesitatea efectuării unor investiții publice în infrastructuri de interconectare, care asigură conexiunea dintre nodurile rețelelor în dreptul orașelor de dimensiuni medii și mici sau al localităților rurale și servesc drept catalizator pentru investițiile în modernizarea rețelelor de acces;

| 28. | ia notă de faptul că accesul la serviciile în bandă largă de înaltă calitate la prețuri abordabile poate spori accesibilitatea și calitatea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale și poate facilita comercializarea produselor (8). |
| --- | --- |

28.

ia notă de faptul că accesul la serviciile în bandă largă de înaltă calitate la prețuri abordabile poate spori accesibilitatea și calitatea serviciilor furnizate de autoritățile locale și regionale și poate facilita comercializarea produselor (8).

| 29. | menționează importanța și necesitatea normelor și practicilor comune care reglementează reutilizarea și exploatarea informațiilor din sectorul public, pentru a se asigura aplicarea acelorași condiții de bază tuturor actorilor de pe piața europeană a informațiilor, o mai mare transparență a condițiilor de reutilizare a acestor informații, precum și eliminarea denaturărilor de pe piața internă (9); |
| --- | --- |

29.

menționează importanța și necesitatea normelor și practicilor comune care reglementează reutilizarea și exploatarea informațiilor din sectorul public, pentru a se asigura aplicarea acelorași condiții de bază tuturor actorilor de pe piața europeană a informațiilor, o mai mare transparență a condițiilor de reutilizare a acestor informații, precum și eliminarea denaturărilor de pe piața internă (9);

| 30. | subliniază că întregul potențial al reutilizării informațiilor din sectorul public (ISP) poate fi atins prin implicarea într-o mai mare măsură a autorităților locale și regionale, care ar putea contribui în mod semnificativ la promovarea reutilizării ISP, în vederea creșterii competitivității și creării de locuri de muncă (10); |
| --- | --- |

30.

subliniază că întregul potențial al reutilizării informațiilor din sectorul public (ISP) poate fi atins prin implicarea într-o mai mare măsură a autorităților locale și regionale, care ar putea contribui în mod semnificativ la promovarea reutilizării ISP, în vederea creșterii competitivității și creării de locuri de muncă (10);

| 31. | încurajează autoritățile locale și regionale să participe la un vast efort de cooperare pentru îmbunătățirea interoperabilității administrațiilor publice și a eficienței prestării de servicii publice (11); |
| --- | --- |

31.

încurajează autoritățile locale și regionale să participe la un vast efort de cooperare pentru îmbunătățirea interoperabilității administrațiilor publice și a eficienței prestării de servicii publice (11);

| 32. | evidențiază faptul că, în cadrul cooperării internaționale, regiunile dobândesc o importanță deosebită datorită condițiilor-cadru de sprijin structurale, legislative și de programare în contextul politicilor lor de cercetare; |
| --- | --- |

32.

evidențiază faptul că, în cadrul cooperării internaționale, regiunile dobândesc o importanță deosebită datorită condițiilor-cadru de sprijin structurale, legislative și de programare în contextul politicilor lor de cercetare;

| 33. | recunoaște faptul că acțiunile prevăzute în propunerea de regulament, astfel cum sunt formulate în prezent, nu par a pune probleme de conformitate nici cu principiul subsidiarității, nici cu principiul proporționalității. |
| --- | --- |

33.

recunoaște faptul că acțiunile prevăzute în propunerea de regulament, astfel cum sunt formulate în prezent, nu par a pune probleme de conformitate nici cu principiul subsidiarității, nici cu principiul proporționalității.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Preambul

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (21) | În vederea urmăririi evoluțiilor din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea conținutului anexei la prezentul regulament. Desfășurarea de către Comisie a unor consultări adecvate în cadrul lucrărilor pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, este deosebit de importantă. Obiectivul acestei delegări este de a se lua în considerație evoluțiile recente ale tehnologiei și ale pieței, noile priorități politice sau oportunitățile de exploatare a sinergiilor dintre diferite infrastructuri, inclusiv cele din domeniul transportului și energiei. Domeniul de aplicare al delegării este limitat la modificarea descrierii proiectelor de interes comun, la adăugarea unui proiect de interes comun sau la eliminarea unui proiect de interes comun care nu mai este de actualitate în virtutea unor criterii prestabilite, clare și transparente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(21)

În vederea urmăririi evoluțiilor din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea conținutului anexei la prezentul regulament. Desfășurarea de către Comisie a unor consultări adecvate în cadrul lucrărilor pregătitoare, inclusiv la nivel de experți, este deosebit de importantă. Obiectivul acestei delegări este de a se lua în considerație evoluțiile recente ale tehnologiei și ale pieței, noile priorități politice sau oportunitățile de exploatare a sinergiilor dintre diferite infrastructuri, inclusiv cele din domeniul transportului și energiei. Domeniul de aplicare al delegării este limitat la modificarea descrierii proiectelor de interes comun, la adăugarea unui proiect de interes comun sau la eliminarea unui proiect de interes comun care nu mai este de actualitate în virtutea unor criterii prestabilite, clare și transparente.

| (21) | În vederea urmăririi evoluțiilor din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea conținutului anexei la prezentul regulament. Desfășurarea de către Comisie a unor consultări adecvate în cadrul lucrărilor pregătitoare, inclusiv la nivel de experți și , este deosebit de importantă. Obiectivul acestei delegări este de a se lua în considerație evoluțiile recente ale tehnologiei și ale pieței, noile priorități politice sau oportunitățile de exploatare a sinergiilor dintre diferite infrastructuri, inclusiv cele din domeniul transportului și energiei. Domeniul de aplicare al delegării este limitat la modificarea descrierii proiectelor de interes comun, la adăugarea unui proiect de interes comun sau la eliminarea unui proiect de interes comun care nu mai este de actualitate în virtutea unor criterii prestabilite, clare și transparente. |
| --- | --- |

(21)

În vederea urmăririi evoluțiilor din domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește modificarea conținutului anexei la prezentul regulament. Desfășurarea de către Comisie a unor consultări adecvate în cadrul lucrărilor pregătitoare, inclusiv la nivel de experți și , este deosebit de importantă. Obiectivul acestei delegări este de a se lua în considerație evoluțiile recente ale tehnologiei și ale pieței, noile priorități politice sau oportunitățile de exploatare a sinergiilor dintre diferite infrastructuri, inclusiv cele din domeniul transportului și energiei. Domeniul de aplicare al delegării este limitat la modificarea descrierii proiectelor de interes comun, la adăugarea unui proiect de interes comun sau la eliminarea unui proiect de interes comun care nu mai este de actualitate în virtutea unor criterii prestabilite, clare și transparente.

Expunere de motive

Implicarea ALR în procesul de consultare ar fi deosebit de utilă, întrucât ele contribuie la procesul guvernanței și asigură legătura între administrația publică centrală, cetățeni și întreprinderile din mediul privat.

Amendamentul 2

Articolul 4 litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (a) | implementarea rețelelor în bandă largă ultrarapide, astfel încât să se asigure o viteză de transmisie a datelor de minim 100 Mbps; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(a)

implementarea rețelelor în bandă largă ultrarapide, astfel încât să se asigure o viteză de transmisie a datelor de minim 100 Mbps;

| (a) | , implementarea rețelelor în bandă largă ultrarapide, astfel încât să se asigure o viteză de transmisie a datelor de minim 100 Mbps; |
| --- | --- |

(a)

, implementarea rețelelor în bandă largă ultrarapide, astfel încât să se asigure o viteză de transmisie a datelor de minim 100 Mbps;

Expunere de motive

Investițiile în rețelele în bandă largă ultrarapide sunt un domeniu extrem de riscant. Statisticile dovedesc că utilizarea internetului de mare viteză este mult mai redusă față de acoperirea reală de bandă largă. Prin urmare, la alegerea tehnologiilor și a proiectelor care urmează a fi finanțate, ar trebui să se țină seama de cererea reală de acces la conexiuni în bandă largă.

Amendamentul 3

Articolul 4 litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (b) | implementarea rețelelor în bandă largă pentru a realiza legătura regiunilor insulare, regiunilor fără ieșire la mare și regiunilor periferice cu regiunile centrale ale Uniunii, asigurând în regiunile respective o viteză de transmisie a datelor suficientă pentru a permite o conectivitate în bandă largă de minim 30 Mbps; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(b)

implementarea rețelelor în bandă largă pentru a realiza legătura regiunilor insulare, regiunilor fără ieșire la mare și regiunilor periferice cu regiunile centrale ale Uniunii, asigurând în regiunile respective o viteză de transmisie a datelor suficientă pentru a permite o conectivitate în bandă largă de minim 30 Mbps;

| (b) | implementarea rețelelor în bandă largă pentru a realiza legătura regiunilor insulare, regiunilor fără ieșire la mare și regiunilor periferice cu regiunile centrale ale Uniunii, asigurând în regiunile respective o viteză de transmisie a datelor suficientă pentru a permite o conectivitate în bandă largă de minim 30 Mbps, ; |
| --- | --- |

(b)

implementarea rețelelor în bandă largă pentru a realiza legătura regiunilor insulare, regiunilor fără ieșire la mare și regiunilor periferice cu regiunile centrale ale Uniunii, asigurând în regiunile respective o viteză de transmisie a datelor suficientă pentru a permite o conectivitate în bandă largă de minim 30 Mbps, ;

Expunere de motive

Aceleași motive ca mai sus.

Amendamentul 4

Articolul 5 alineatul (3)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (3)   Statele membre și/sau alte entități responsabile cu punerea în aplicare a proiectelor de interes comun sau care contribuie la punerea în aplicare a acestora iau măsurile juridice, administrative, tehnice și financiare necesare în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale prezentului regulament. | (3)   Statele membre și/sau alte entități, , responsabile cu punerea în aplicare a proiectelor de interes comun sau care contribuie la punerea în aplicare a acestora iau măsurile juridice, administrative, tehnice și financiare necesare în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(3)   Statele membre și/sau alte entități responsabile cu punerea în aplicare a proiectelor de interes comun sau care contribuie la punerea în aplicare a acestora iau măsurile juridice, administrative, tehnice și financiare necesare în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale prezentului regulament.

(3)   Statele membre și/sau alte entități, , responsabile cu punerea în aplicare a proiectelor de interes comun sau care contribuie la punerea în aplicare a acestora iau măsurile juridice, administrative, tehnice și financiare necesare în conformitate cu dispozițiile aplicabile ale prezentului regulament.

Expunere de motive

Menționarea ALR ar fi utilă din același motiv ca mai sus.

Amendamentul 5

Articolul 5 alineatul (8) litera (c)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| alineatul 8 litera (c) are o valoare adăugată europeană demonstrată; | alineatul 8 litera (c) , are o valoare adăugată europeană demonstrată; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

alineatul 8 litera (c) are o valoare adăugată europeană demonstrată;

alineatul 8 litera (c) , are o valoare adăugată europeană demonstrată;

Expunere de motive

Metoda optimă de demonstrare a valorii adăugate ar fi efectuarea unui studiu de fezabilitate.

Amendamentul 6

Articolul 7 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (4)   În aceste rapoarte, Comisia evaluează, de asemenea, măsura în care domeniul de aplicare al proiectelor de interes comun continuă să reflecte prioritățile politice, evoluția tehnologiei sau situația de pe piețele relevante. În cazul proiectelor majore, aceste rapoarte includ o analiză a impactului asupra mediului, luând în considerare necesitățile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora, precum și rezistența în caz de dezastre. Această examinare poate fi realizată și în alte momente, când se consideră necesar. | (4)   În aceste rapoarte, Comisia evaluează, de asemenea, măsura în care domeniul de aplicare al proiectelor de interes comun continuă să reflecte prioritățile politice, evoluția tehnologiei situația de pe piețele relevante. În cazul proiectelor majore, aceste rapoarte includ o analiză a impactului asupra mediului, luând în considerare necesitățile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora, precum și rezistența în caz de dezastre. Această examinare poate fi realizată și în alte momente, când se consideră necesar.
  5) |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(4)   În aceste rapoarte, Comisia evaluează, de asemenea, măsura în care domeniul de aplicare al proiectelor de interes comun continuă să reflecte prioritățile politice, evoluția tehnologiei sau situația de pe piețele relevante. În cazul proiectelor majore, aceste rapoarte includ o analiză a impactului asupra mediului, luând în considerare necesitățile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora, precum și rezistența în caz de dezastre. Această examinare poate fi realizată și în alte momente, când se consideră necesar.

(4)   În aceste rapoarte, Comisia evaluează, de asemenea, măsura în care domeniul de aplicare al proiectelor de interes comun continuă să reflecte prioritățile politice, evoluția tehnologiei situația de pe piețele relevante. În cazul proiectelor majore, aceste rapoarte includ o analiză a impactului asupra mediului, luând în considerare necesitățile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora, precum și rezistența în caz de dezastre. Această examinare poate fi realizată și în alte momente, când se consideră necesar.

5)

Expunere de motive

Aceleași motive ca mai sus.

Bruxelles, 4 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

(1)  CdR 283/2008 fin.

1

(2)  CdR 156/2009 fin.

2

(3)  CdR 247/2009 fin.

3

(4)  CdR 263/2007 fin.

4

(5)  CdR 5/2008 fin.

5

(6)  CdR 104/2010 fin.

6

(7)  CdR 104/2010 fin.

7

(8)  CdR 252/2005 fin.

8

(9)  CdR 247/2009 fin.

9

(10)  CdR 247/2009 fin.

10

(11)  CdR 10/2009 fin.

11

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/217 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/217

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Un program pentru protecția consumatorilor (2014-2020)

2012/C 225/17

COMITETUL REGIUNILOR

| — | susține obiectivul consolidării și dezvoltării protecției consumatorilor în interiorul UE, condiție sine qua non pentru funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

—

susține obiectivul consolidării și dezvoltării protecției consumatorilor în interiorul UE, condiție sine qua non pentru funcționarea pieței unice;

| — | este de părere că, date fiind riscurile legate de globalizarea lanțurilor de producție, este necesară o colaborare mai eficientă între autorități, pentru a se preveni introducerea de produse periculoase pe piața unică și pentru a se adopta măsurile cuvenite ori de câte ori se întâmplă acest lucru; |
| --- | --- |

—

este de părere că, date fiind riscurile legate de globalizarea lanțurilor de producție, este necesară o colaborare mai eficientă între autorități, pentru a se preveni introducerea de produse periculoase pe piața unică și pentru a se adopta măsurile cuvenite ori de câte ori se întâmplă acest lucru;

| — | consideră că bugetul alocat programului de protecție a consumatorilor este insuficient. Într-adevăr, pentru perioada 2014-2020, Comisia recomandă să se aloce acestui program 197 de milioane EUR, o sumă foarte mică, întrucât fiecărui consumator european îi revin mai puțin de 5 cenți; |
| --- | --- |

—

consideră că bugetul alocat programului de protecție a consumatorilor este insuficient. Într-adevăr, pentru perioada 2014-2020, Comisia recomandă să se aloce acestui program 197 de milioane EUR, o sumă foarte mică, întrucât fiecărui consumator european îi revin mai puțin de 5 cenți;

| — | subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol central în acest domeniu, dat fiind că se situează în imediata apropiere a consumatorilor. Ținând seama de posibilitățile modeste pe care le oferă bugetul limitat actual, sprijinul acordat cooperării regionale ar trebui să se bucure de o atenție sporită. În acest context, Comisia Europeană ar trebui să joace un rol mai activ pentru a contribui la instituirea unei rețele care să înlesnească schimbul de experiență între organizațiile locale; |
| --- | --- |

—

subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol central în acest domeniu, dat fiind că se situează în imediata apropiere a consumatorilor. Ținând seama de posibilitățile modeste pe care le oferă bugetul limitat actual, sprijinul acordat cooperării regionale ar trebui să se bucure de o atenție sporită. În acest context, Comisia Europeană ar trebui să joace un rol mai activ pentru a contribui la instituirea unei rețele care să înlesnească schimbul de experiență între organizațiile locale;

| — | consideră de asemenea că este esențial ca și la nivel european să se sublinieze importanța aspectelor logistice ale educației vizând sensibilizarea consumatorilor, cu respectarea sistemului de repartizare a competențelor. Programele de învățământ ale diferitelor sisteme școlare se caracterizează printr-o mare eterogenitate, atât a conținutului, cât și a metodelor. S-ar putea elabora și recomanda materiale didactice armonizate în materie de protecție a consumatorilor, care să difuzeze cunoștințe adaptate fiecărui nivel școlar; |
| --- | --- |

—

consideră de asemenea că este esențial ca și la nivel european să se sublinieze importanța aspectelor logistice ale educației vizând sensibilizarea consumatorilor, cu respectarea sistemului de repartizare a competențelor. Programele de învățământ ale diferitelor sisteme școlare se caracterizează printr-o mare eterogenitate, atât a conținutului, cât și a metodelor. S-ar putea elabora și recomanda materiale didactice armonizate în materie de protecție a consumatorilor, care să difuzeze cunoștințe adaptate fiecărui nivel școlar;

| — | consideră esențială consolidarea sprijinului oferit asociațiilor pentru protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

—

consideră esențială consolidarea sprijinului oferit asociațiilor pentru protecția consumatorilor;

| — | observă cu îngrijorare că, în programul său privind protecția consumatorilor pentru perioada 2007-2013, Comisia Europeană anunța deja că intenționează să ia măsuri referitoare la un mecanism de acțiune colectivă dedicat consumatorilor, pentru cazurile de încălcare a normelor privind protecția consumatorilor, dar încă nu a fost prezentată nicio propunere legislativă. |
| --- | --- |

—

observă cu îngrijorare că, în programul său privind protecția consumatorilor pentru perioada 2007-2013, Comisia Europeană anunța deja că intenționează să ia măsuri referitoare la un mecanism de acțiune colectivă dedicat consumatorilor, pentru cazurile de încălcare a normelor privind protecția consumatorilor, dar încă nu a fost prezentată nicio propunere legislativă.

| Raportor | dl István SÉRTŐ-RADICS (HU-ALDE), primarul localității Uszka |
| --- | --- |
| Document de referință | Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un program pentru protecția consumatorilor (2014-2020)
  COM(2011) 707 final |

Raportor

dl István SÉRTŐ-RADICS (HU-ALDE), primarul localității Uszka

Document de referință

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un program pentru protecția consumatorilor (2014-2020)

COM(2011) 707 final

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | susține obiectivul politic de armonizare a pieței interne și de îmbunătățire a modului de funcționare a acesteia în beneficiul consumatorilor și al întreprinderilor, în special al IMM-urilor, deoarece ele reprezintă marea majoritate (peste 90 %) a întreprinderilor europene. CoR urmărește însă în continuare obiectivul consolidării și dezvoltării protecției consumatorilor în interiorul UE, condiție sine qua non pentru funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

1.

susține obiectivul politic de armonizare a pieței interne și de îmbunătățire a modului de funcționare a acesteia în beneficiul consumatorilor și al întreprinderilor, în special al IMM-urilor, deoarece ele reprezintă marea majoritate (peste 90 %) a întreprinderilor europene. CoR urmărește însă în continuare obiectivul consolidării și dezvoltării protecției consumatorilor în interiorul UE, condiție sine qua non pentru funcționarea pieței unice;

| 2. | în acest sens, el întâmpină cu satisfacție propunerea prin care se acordă cetățenilor Uniunii, în calitatea lor de consumatori conștienți de acest statut, un loc central pe piața unică. În opinia Comitetului, va fi astfel posibil să se urmărească exploatarea la maximum a potențialului pieței unice de către cetățenii europeni. Principalele obiective ale programului sunt garantarea siguranței populației europene și apărarea intereselor sale economice. Politica UE în domeniul protecției consumatorilor o susține și o completează pe cea a statelor membre. Mobilizarea forței economice considerabile pe care o reprezintă cheltuielile consumatorilor (56 % din PIB-ul UE) va contribui semnificativ la îndeplinirea obiectivului UE de relansare a creșterii; |
| --- | --- |

2.

în acest sens, el întâmpină cu satisfacție propunerea prin care se acordă cetățenilor Uniunii, în calitatea lor de consumatori conștienți de acest statut, un loc central pe piața unică. În opinia Comitetului, va fi astfel posibil să se urmărească exploatarea la maximum a potențialului pieței unice de către cetățenii europeni. Principalele obiective ale programului sunt garantarea siguranței populației europene și apărarea intereselor sale economice. Politica UE în domeniul protecției consumatorilor o susține și o completează pe cea a statelor membre. Mobilizarea forței economice considerabile pe care o reprezintă cheltuielile consumatorilor (56 % din PIB-ul UE) va contribui semnificativ la îndeplinirea obiectivului UE de relansare a creșterii;

| 3. | insistă asupra necesității de a se garanta o anumită continuitate între programele actuale și cele viitoare, conform concluziilor revizuirii la jumătatea perioadei a strategiei și programului de protecție a consumatorilor, în care se subliniază faptul că această politică este relativ recentă la nivel european și, pentru o eficiență maximă, continuitatea sa este de o importanță crucială; |
| --- | --- |

3.

insistă asupra necesității de a se garanta o anumită continuitate între programele actuale și cele viitoare, conform concluziilor revizuirii la jumătatea perioadei a strategiei și programului de protecție a consumatorilor, în care se subliniază faptul că această politică este relativ recentă la nivel european și, pentru o eficiență maximă, continuitatea sa este de o importanță crucială;

| 4. | consideră că bugetul alocat programului de protecție a consumatorilor este insuficient. Într-adevăr, pentru perioada 2014-2020, Comisia recomandă să se aloce acestui program 197 de milioane EUR, o sumă foarte mică, întrucât fiecărui consumator european îi revin mai puțin de 5 cenți; |
| --- | --- |

4.

consideră că bugetul alocat programului de protecție a consumatorilor este insuficient. Într-adevăr, pentru perioada 2014-2020, Comisia recomandă să se aloce acestui program 197 de milioane EUR, o sumă foarte mică, întrucât fiecărui consumator european îi revin mai puțin de 5 cenți;

| 5. | menționează că trebuie să se garanteze fiecărui stat membru o marjă de manevră suficientă pentru ca acesta să-și poată proteja particularitățile naționale în cadrul activităților exercitate și finanțate de stat în domenii cum ar fi sănătatea, asistența medicală și învățământul; |
| --- | --- |

5.

menționează că trebuie să se garanteze fiecărui stat membru o marjă de manevră suficientă pentru ca acesta să-și poată proteja particularitățile naționale în cadrul activităților exercitate și finanțate de stat în domenii cum ar fi sănătatea, asistența medicală și învățământul;

II.   OBSERVAȚII SPECIFICE

Siguranță

| 6. | este de părere că diferențele dintre statele membre în ceea ce privește aplicarea legislației privind siguranța produselor, precum și prezența unor produse periculoase pe piața unică și riscurile legate de globalizarea lanțului de producție reclamă o colaborare mai eficientă între autoritățile naționale, pentru a se preveni introducerea de produse periculoase pe piața unică și pentru a se adopta măsurile cuvenite ori de câte ori se întâmplă acest lucru; |
| --- | --- |

6.

este de părere că diferențele dintre statele membre în ceea ce privește aplicarea legislației privind siguranța produselor, precum și prezența unor produse periculoase pe piața unică și riscurile legate de globalizarea lanțului de producție reclamă o colaborare mai eficientă între autoritățile naționale, pentru a se preveni introducerea de produse periculoase pe piața unică și pentru a se adopta măsurile cuvenite ori de câte ori se întâmplă acest lucru;

| 7. | consideră că mecanismele de supraveghere a pieței, precum RAPEX (sistemul de alertă rapidă al UE pentru produse de consum periculoase) atrag atenția în mod eficace asupra listei de produse periculoase, dar acestea nu sunt retrase de pe piață la fel de eficace în diferitele țări membre ale UE. Pe de o parte, trebuie susținute financiar gestionarea și buna funcționare a rețelei RAPEX, a rețelei de cooperare în domeniul protecției consumatorilor și a bazelor de date privind produsele cosmetice, iar, pe de altă parte, trebuie armonizate la nivel european diferitele sisteme de supraveghere, căci în acest domeniu se înregistrează în continuare prea puține progrese; |
| --- | --- |

7.

consideră că mecanismele de supraveghere a pieței, precum RAPEX (sistemul de alertă rapidă al UE pentru produse de consum periculoase) atrag atenția în mod eficace asupra listei de produse periculoase, dar acestea nu sunt retrase de pe piață la fel de eficace în diferitele țări membre ale UE. Pe de o parte, trebuie susținute financiar gestionarea și buna funcționare a rețelei RAPEX, a rețelei de cooperare în domeniul protecției consumatorilor și a bazelor de date privind produsele cosmetice, iar, pe de altă parte, trebuie armonizate la nivel european diferitele sisteme de supraveghere, căci în acest domeniu se înregistrează în continuare prea puține progrese;

| 8. | regretă faptul că, din cauza lipsei de siguranță, comerțul transfrontalier nu se ridică încă la nivelul dorit. În 2010, nivelul încrederii în tranzacțiile transfrontaliere, adică procentul de consumatori care au încredere în vânzătorii online stabiliți într-un alt stat membru al Uniunii, se situa la 37 %. În contextul economic actual, exploatarea la maximum a potențialului pieței unice dobândește o semnificație majoră, fiind așadar necesară creșterea procentului sus-menționat la 50 % pe parcursul următorilor 7 ani; |
| --- | --- |

8.

regretă faptul că, din cauza lipsei de siguranță, comerțul transfrontalier nu se ridică încă la nivelul dorit. În 2010, nivelul încrederii în tranzacțiile transfrontaliere, adică procentul de consumatori care au încredere în vânzătorii online stabiliți într-un alt stat membru al Uniunii, se situa la 37 %. În contextul economic actual, exploatarea la maximum a potențialului pieței unice dobândește o semnificație majoră, fiind așadar necesară creșterea procentului sus-menționat la 50 % pe parcursul următorilor 7 ani;

| 9. | nutrește convingerea că acțiunile întreprinse la nivelul UE și cooperarea în cadrul rețelei instituite conform directivei privind siguranța produselor dau rezultate mai bune decât o serie de măsuri luate de fiecare stat membru în parte, întrucât ele contribuie la complinirea deficitului de informare, în special datorită accesului la informațiile culese de alte țări (China, de exemplu) și la evitarea decalajelor pe piața unică. CoR consideră așadar că este esențial să se atragă atenția asupra importanței participării țărilor terțe la sistemul european de supraveghere a pieței. Dat fiind că majoritatea produselor periculoase și de calitate mediocră care se găsesc pe piață provin din aceste țări, este esențial să se colaboreze cu autoritățile acestora pentru prevenire; |
| --- | --- |

9.

nutrește convingerea că acțiunile întreprinse la nivelul UE și cooperarea în cadrul rețelei instituite conform directivei privind siguranța produselor dau rezultate mai bune decât o serie de măsuri luate de fiecare stat membru în parte, întrucât ele contribuie la complinirea deficitului de informare, în special datorită accesului la informațiile culese de alte țări (China, de exemplu) și la evitarea decalajelor pe piața unică. CoR consideră așadar că este esențial să se atragă atenția asupra importanței participării țărilor terțe la sistemul european de supraveghere a pieței. Dat fiind că majoritatea produselor periculoase și de calitate mediocră care se găsesc pe piață provin din aceste țări, este esențial să se colaboreze cu autoritățile acestora pentru prevenire;

Informare și educație

| 10. | de asemenea, evidențiază faptul că, dacă se dorește trecerea la o analiză globală a funcționării pieței unice și stabilirea punctelor de referință, culegerea și analiza de date comparabile nu se pot efectua decât la nivelul Uniunii. Va trebui ca datele să fie suficient de fiabile și de reprezentative pentru a putea fi exploatate nu numai la nivelul UE, ci și la nivel național. Studiile de comportament cu privire la politici și testele corespunzătoare constituie tot atâtea instrumente practice care vor contribui la punerea la punct a unei reglementări mai inteligente; |
| --- | --- |

10.

de asemenea, evidențiază faptul că, dacă se dorește trecerea la o analiză globală a funcționării pieței unice și stabilirea punctelor de referință, culegerea și analiza de date comparabile nu se pot efectua decât la nivelul Uniunii. Va trebui ca datele să fie suficient de fiabile și de reprezentative pentru a putea fi exploatate nu numai la nivelul UE, ci și la nivel național. Studiile de comportament cu privire la politici și testele corespunzătoare constituie tot atâtea instrumente practice care vor contribui la punerea la punct a unei reglementări mai inteligente;

| 11. | consideră esențială consolidarea sprijinului oferit asociațiilor pentru protecția consumatorilor. Într-adevăr, CESE consideră că aceste asociații sunt singurele organizații în măsură să asigure o reprezentare puternică și unită a consumatorilor la nivel european și să furnizeze instituțiilor UE și dialogului la nivel european date armonizate provenind de la consumatori, date necesare în procesul decizional european; |
| --- | --- |

11.

consideră esențială consolidarea sprijinului oferit asociațiilor pentru protecția consumatorilor. Într-adevăr, CESE consideră că aceste asociații sunt singurele organizații în măsură să asigure o reprezentare puternică și unită a consumatorilor la nivel european și să furnizeze instituțiilor UE și dialogului la nivel european date armonizate provenind de la consumatori, date necesare în procesul decizional european;

| 12. | consideră de asemenea că este esențial ca și la nivel european să se sublinieze importanța aspectelor logistice ale educației vizând sensibilizarea consumatorilor, cu respectarea sistemului de repartizare a competențelor. Programele de învățământ ale diferitelor sisteme școlare se caracterizează printr-o mare eterogenitate, atât a conținutului, cât și a metodelor. S-ar putea elabora și recomanda materiale didactice armonizate în materie de protecție a consumatorilor, care să difuzeze cunoștințe adaptate fiecărui nivel școlar. O consolidare a educației consumatorilor coordonată la nivel european ar contribui la eliminarea neconcordanțelor din acest domeniu; consideră la fel de important ca educația consumatorilor să devină, într-un mod adaptat nivelului studiilor, parte integrantă a conținuturilor de învățare, în toate sistemele școlare. În conformitate cu modul de repartizare a competențelor în UE, această sarcină revine statelor membre. Ar fi mai ușor să se rezerve suficient timp educației consumatorilor în cadrul activităților elevilor, dacă importanța acesteia ar fi recunoscută la nivel european. |
| --- | --- |

12.

consideră de asemenea că este esențial ca și la nivel european să se sublinieze importanța aspectelor logistice ale educației vizând sensibilizarea consumatorilor, cu respectarea sistemului de repartizare a competențelor. Programele de învățământ ale diferitelor sisteme școlare se caracterizează printr-o mare eterogenitate, atât a conținutului, cât și a metodelor. S-ar putea elabora și recomanda materiale didactice armonizate în materie de protecție a consumatorilor, care să difuzeze cunoștințe adaptate fiecărui nivel școlar. O consolidare a educației consumatorilor coordonată la nivel european ar contribui la eliminarea neconcordanțelor din acest domeniu; consideră la fel de important ca educația consumatorilor să devină, într-un mod adaptat nivelului studiilor, parte integrantă a conținuturilor de învățare, în toate sistemele școlare. În conformitate cu modul de repartizare a competențelor în UE, această sarcină revine statelor membre. Ar fi mai ușor să se rezerve suficient timp educației consumatorilor în cadrul activităților elevilor, dacă importanța acesteia ar fi recunoscută la nivel european.

| 13. | consideră, de asemenea, că formarea continuă a colaboratorilor organizațiilor consumatorilor este de maximă importanță, dat fiind că acestea ocupă cea mai bună poziție pentru a-și asuma cu eficiență sarcinile de informare generală a consumatorilor, în special în ceea ce privește contractele complexe încheiate cu prestatorii de servicii. În acest domeniu, nu este posibil ca sarcinile să fie centralizate la nivel european. Ele ar putea reveni organizațiilor locale și regionale – care ar deveni responsabile pentru îndeplinirea lor cu respectarea reglementărilor legislative locale – prin intermediul unui proces de atribuire derulat la nivel european; |
| --- | --- |

13.

consideră, de asemenea, că formarea continuă a colaboratorilor organizațiilor consumatorilor este de maximă importanță, dat fiind că acestea ocupă cea mai bună poziție pentru a-și asuma cu eficiență sarcinile de informare generală a consumatorilor, în special în ceea ce privește contractele complexe încheiate cu prestatorii de servicii. În acest domeniu, nu este posibil ca sarcinile să fie centralizate la nivel european. Ele ar putea reveni organizațiilor locale și regionale – care ar deveni responsabile pentru îndeplinirea lor cu respectarea reglementărilor legislative locale – prin intermediul unui proces de atribuire derulat la nivel european;

| 14. | în același timp, ar trebui să se țină seama de importanța formării personalului din cadrul organismelor publice și al administrațiilor locale însărcinate să vegheze la aplicarea legislației din domeniul protecției consumatorilor. În acest sens, este recomandabil să se promoveze un cadru al cooperării dintre autoritățile naționale în privința aplicării standardelor și a evaluării riscurilor, susținând activitățile de formare la nivel european; |
| --- | --- |

14.

în același timp, ar trebui să se țină seama de importanța formării personalului din cadrul organismelor publice și al administrațiilor locale însărcinate să vegheze la aplicarea legislației din domeniul protecției consumatorilor. În acest sens, este recomandabil să se promoveze un cadru al cooperării dintre autoritățile naționale în privința aplicării standardelor și a evaluării riscurilor, susținând activitățile de formare la nivel european;

Drepturi și măsuri reparatorii

| 15. | regretă faptul că, deși sarcinile aferente acestui obiectiv sunt practic identice pentru toate organismele din domeniul protecției consumatorilor, diferitele categorii de organizații (organizații ale societății civile, organisme publice sau ale administrației locale, birouri de informare și asistență) și le asumă fiecare în sfera sa, deseori în paralel, în general atât la nivel european, cât și la nivel național, cu un grad redus de eficiență; |
| --- | --- |

15.

regretă faptul că, deși sarcinile aferente acestui obiectiv sunt practic identice pentru toate organismele din domeniul protecției consumatorilor, diferitele categorii de organizații (organizații ale societății civile, organisme publice sau ale administrației locale, birouri de informare și asistență) și le asumă fiecare în sfera sa, deseori în paralel, în general atât la nivel european, cât și la nivel național, cu un grad redus de eficiență;

| 16. | consideră că problematica este strâns legată de gestionarea plângerilor venite de la consumatori, dat fiind că, în majoritate, dosarele ajung la organismele de protecție a consumatorilor sub formă de plângeri. În acest domeniu eficiența nu a putut fi îmbunătățită și nemulțumirile consumatorilor sunt în creștere; |
| --- | --- |

16.

consideră că problematica este strâns legată de gestionarea plângerilor venite de la consumatori, dat fiind că, în majoritate, dosarele ajung la organismele de protecție a consumatorilor sub formă de plângeri. În acest domeniu eficiența nu a putut fi îmbunătățită și nemulțumirile consumatorilor sunt în creștere;

| 17. | atrage atenția asupra faptului că doar 8 % din bugetul programului se alocă pentru elaborarea de noi norme; |
| --- | --- |

17.

atrage atenția asupra faptului că doar 8 % din bugetul programului se alocă pentru elaborarea de noi norme;

| 18. | în opinia sa, este important să se sublinieze necesitatea examinării limitelor intrinseci ale legislației. Includerea în legislațiile naționale a contractelor încheiate de consumatori a redus drastic, în mod paradoxal, ușurința cu care organismele de protecție a consumatorilor pot trata notificările întemeiate, legate de reclamațiile privitoare la calitate, și aceasta din cauza lipsei de competențe. Într-adevăr, jurisdicția competentă a devenit principalul organism de control jurisdicțional; |
| --- | --- |

18.

în opinia sa, este important să se sublinieze necesitatea examinării limitelor intrinseci ale legislației. Includerea în legislațiile naționale a contractelor încheiate de consumatori a redus drastic, în mod paradoxal, ușurința cu care organismele de protecție a consumatorilor pot trata notificările întemeiate, legate de reclamațiile privitoare la calitate, și aceasta din cauza lipsei de competențe. Într-adevăr, jurisdicția competentă a devenit principalul organism de control jurisdicțional;

| 19. | observă cu îngrijorare că, în programul său privind protecția consumatorilor pentru perioada 2007-2013, Comisia Europeană anunța deja că intenționează să ia măsuri referitoare la un mecanism de acțiune colectivă dedicat consumatorilor, pentru cazurile de încălcare a normelor privind protecția consumatorilor, dar încă nu a fost prezentată nicio propunere legislativă; |
| --- | --- |

19.

observă cu îngrijorare că, în programul său privind protecția consumatorilor pentru perioada 2007-2013, Comisia Europeană anunța deja că intenționează să ia măsuri referitoare la un mecanism de acțiune colectivă dedicat consumatorilor, pentru cazurile de încălcare a normelor privind protecția consumatorilor, dar încă nu a fost prezentată nicio propunere legislativă;

| 20. | în acest sens, ar dori să sublinieze că acțiunea colectivă în justiție care se practică în prezent la scară națională în 14 state membre ale UE contribuie la acordarea de despăgubiri victimelor, pentru prejudicii cu caracter colectiv, precum anularea zborurilor, produsele cu defect și consilierea financiară iresponsabilă. Extinderea acestui instrument performant la alte țări membre ale UE, precum și utilizarea sa în cazul litigiilor transfrontaliere sunt absolut necesare. Potrivit estimărilor, sumele rămase nerecuperate ca urmare a încălcării legislației europene în materie de înțelegeri de tip „cartel” se ridică la 20 de miliarde EUR. Acțiunile colective de tip „opt-out” asemănătoare celor din SUA trebuie însă excluse. Consumatorii ar trebui să decidă personal dacă introduc sau nu plângeri în justiție („opt-in”); |
| --- | --- |

20.

în acest sens, ar dori să sublinieze că acțiunea colectivă în justiție care se practică în prezent la scară națională în 14 state membre ale UE contribuie la acordarea de despăgubiri victimelor, pentru prejudicii cu caracter colectiv, precum anularea zborurilor, produsele cu defect și consilierea financiară iresponsabilă. Extinderea acestui instrument performant la alte țări membre ale UE, precum și utilizarea sa în cazul litigiilor transfrontaliere sunt absolut necesare. Potrivit estimărilor, sumele rămase nerecuperate ca urmare a încălcării legislației europene în materie de înțelegeri de tip „cartel” se ridică la 20 de miliarde EUR. Acțiunile colective de tip „opt-out” asemănătoare celor din SUA trebuie însă excluse. Consumatorii ar trebui să decidă personal dacă introduc sau nu plângeri în justiție („opt-in”);

| 21. | subliniază că propunerile Comisiei trebuie să se limiteze la stabilirea unui cadru legislativ. Asemănător cu Directiva 98/27/CE privind acțiunile în încetare în ceea ce privește protecția intereselor consumatorilor, aceste propuneri ar trebui să conțină eventual dispoziții privind respectarea unor standarde minime la nivel național, lăsând statelor membre decizia privind modalitățile detaliate de aplicare a mecanismelor juridice de despăgubire colectivă, în respectul tradițiilor juridice proprii. În cazul în care UE reclamă competența de a reglementa alte mecanisme juridice de despăgubire colectivă, acestea ar trebui să respecte diferitele sisteme juridice din statele membre și mecanismele lor de aplicare a legislației; |
| --- | --- |

21.

subliniază că propunerile Comisiei trebuie să se limiteze la stabilirea unui cadru legislativ. Asemănător cu Directiva 98/27/CE privind acțiunile în încetare în ceea ce privește protecția intereselor consumatorilor, aceste propuneri ar trebui să conțină eventual dispoziții privind respectarea unor standarde minime la nivel național, lăsând statelor membre decizia privind modalitățile detaliate de aplicare a mecanismelor juridice de despăgubire colectivă, în respectul tradițiilor juridice proprii. În cazul în care UE reclamă competența de a reglementa alte mecanisme juridice de despăgubire colectivă, acestea ar trebui să respecte diferitele sisteme juridice din statele membre și mecanismele lor de aplicare a legislației;

| 22. | consideră totodată esențială instituirea unei interfețe online pentru soluționarea litigiilor. De bună seamă, un astfel de mecanism nu va putea fi pus în slujba intereselor consumatorilor în mod eficient decât dacă este ușor de folosit și disponibil în toate limbile oficiale ale statelor membre. Avantajul unui sistem online constă în faptul că obstacolele create de diferențele de reglementare sau de punerea în aplicare a legislației în fiecare stat membru nu îi pun acestuia probleme de funcționare; |
| --- | --- |

22.

consideră totodată esențială instituirea unei interfețe online pentru soluționarea litigiilor. De bună seamă, un astfel de mecanism nu va putea fi pus în slujba intereselor consumatorilor în mod eficient decât dacă este ușor de folosit și disponibil în toate limbile oficiale ale statelor membre. Avantajul unui sistem online constă în faptul că obstacolele create de diferențele de reglementare sau de punerea în aplicare a legislației în fiecare stat membru nu îi pun acestuia probleme de funcționare;

| 23. | subliniază că posibilitatea de a avea acces internațional la organismele de soluționare alternativă a litigiilor și punerea în aplicare online a soluțiilor sunt necesități absolute. Ar trebui totuși examinate posibilitatea și modalitatea de a consolida crește gradul de acceptare de către părți a deciziilor luate de aceste autorități. De asemenea, este recomandabil ca orice consumator să aibă posibilitatea de a se adresa instanței care, dintre autoritățile competente din diferite țări, îi acordă cele mai multe drepturi; |
| --- | --- |

23.

subliniază că posibilitatea de a avea acces internațional la organismele de soluționare alternativă a litigiilor și punerea în aplicare online a soluțiilor sunt necesități absolute. Ar trebui totuși examinate posibilitatea și modalitatea de a consolida crește gradul de acceptare de către părți a deciziilor luate de aceste autorități. De asemenea, este recomandabil ca orice consumator să aibă posibilitatea de a se adresa instanței care, dintre autoritățile competente din diferite țări, îi acordă cele mai multe drepturi;

| 24. | consideră necesar ca organizațiilor neguvernamentale de protecție a consumatorilor să le fie puse la dispoziție mijloace specifice de sprijinire a activităților lor de reprezentare în justiție și de consiliere juridică în beneficiul consumatorilor. Asigurarea posibilității de a adera la organizații civice competente la nivelul Uniunii și care beneficiază de ajutoare europene ar permite lărgirea considerabilă a bazei acestor organizații neguvernamentale și ar spori încrederea consumatorilor care acționează în cadrul lor. Întreprinderile ar aplica mai riguros deciziile adoptate dacă ar putea, dintr-o etapă timpurie, să se bazeze pe o reprezentare în justiție eficientă, care să anticipeze rezultatul unei eventuale proceduri judiciare; |
| --- | --- |

24.

consideră necesar ca organizațiilor neguvernamentale de protecție a consumatorilor să le fie puse la dispoziție mijloace specifice de sprijinire a activităților lor de reprezentare în justiție și de consiliere juridică în beneficiul consumatorilor. Asigurarea posibilității de a adera la organizații civice competente la nivelul Uniunii și care beneficiază de ajutoare europene ar permite lărgirea considerabilă a bazei acestor organizații neguvernamentale și ar spori încrederea consumatorilor care acționează în cadrul lor. Întreprinderile ar aplica mai riguros deciziile adoptate dacă ar putea, dintr-o etapă timpurie, să se bazeze pe o reprezentare în justiție eficientă, care să anticipeze rezultatul unei eventuale proceduri judiciare;

Transpunerea

| 25. | subliniază că este deosebit de important ca regulamentul privind protecția consumatorilor să ia în considerare proiectele comune, măsurile comune de punere în aplicare și schimbul de funcționari. În această privință, este de remarcat faptul că acțiunile coordonate cu participarea mai multor state membre (cofinanțate prin program și de către statele membre respective), precum operațiunile de control, constituie un mijloc eficient; |
| --- | --- |

25.

subliniază că este deosebit de important ca regulamentul privind protecția consumatorilor să ia în considerare proiectele comune, măsurile comune de punere în aplicare și schimbul de funcționari. În această privință, este de remarcat faptul că acțiunile coordonate cu participarea mai multor state membre (cofinanțate prin program și de către statele membre respective), precum operațiunile de control, constituie un mijloc eficient;

| 26. | acestea fiind spuse, consideră important să precizeze că plângerile transfrontaliere nu vor putea fi tratate în mod eficient decât în cooperare. Inițiativele lansate în materie de tratare a plângerilor și, în special, lansarea unei baze de date comune la scară europeană, sunt foarte importante. Cu toate acestea, așa cum este cazul cu alte mari sisteme europene (RAPEX), ar trebui dezvoltată aplicabilitatea, tocmai pentru a putea intensifica utilizarea lor în cadrul cooperărilor dintre diferitele autorități; |
| --- | --- |

26.

acestea fiind spuse, consideră important să precizeze că plângerile transfrontaliere nu vor putea fi tratate în mod eficient decât în cooperare. Inițiativele lansate în materie de tratare a plângerilor și, în special, lansarea unei baze de date comune la scară europeană, sunt foarte importante. Cu toate acestea, așa cum este cazul cu alte mari sisteme europene (RAPEX), ar trebui dezvoltată aplicabilitatea, tocmai pentru a putea intensifica utilizarea lor în cadrul cooperărilor dintre diferitele autorități;

| 27. | în opinia sa, rețeaua de centre europene pentru consumatori finanțată de Comisie și de statele membre reprezintă un instrument necesar și deosebit de util. Este vorba despre o rețea europeană care oferă informații și sprijin în materie de drepturi ale consumatorilor, căreia aceștia i se pot adresa în cazul unei acțiuni îndreptate împotriva unui operator de piață stabilit într-un alt stat membru, ca urmare a unor probleme apărute în cadrul tranzacțiilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

27.

în opinia sa, rețeaua de centre europene pentru consumatori finanțată de Comisie și de statele membre reprezintă un instrument necesar și deosebit de util. Este vorba despre o rețea europeană care oferă informații și sprijin în materie de drepturi ale consumatorilor, căreia aceștia i se pot adresa în cazul unei acțiuni îndreptate împotriva unui operator de piață stabilit într-un alt stat membru, ca urmare a unor probleme apărute în cadrul tranzacțiilor transfrontaliere;

| 28. | constată cu regret că, în numeroase cazuri, centrele europene pentru consumatori nu sunt întotdeauna indisolubil legate de structurile implicate în soluționarea plângerilor și a litigiilor, din cauza unui deficit de competențe în materie de măsuri reparatorii efective. Deoarece lipsesc instrumentele legislative care să permită autorităților competente să ia măsuri eficiente și având în vedere nerespectarea, în consecință, a principiilor de reglementare ale Uniunii, este de așteptat ca nemulțumirile să sporească; |
| --- | --- |

28.

constată cu regret că, în numeroase cazuri, centrele europene pentru consumatori nu sunt întotdeauna indisolubil legate de structurile implicate în soluționarea plângerilor și a litigiilor, din cauza unui deficit de competențe în materie de măsuri reparatorii efective. Deoarece lipsesc instrumentele legislative care să permită autorităților competente să ia măsuri eficiente și având în vedere nerespectarea, în consecință, a principiilor de reglementare ale Uniunii, este de așteptat ca nemulțumirile să sporească;

III.   RECOMANDĂRI POLITICE

| 29. | subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol central în acest domeniu, dat fiind că se situează în imediata apropiere a consumatorilor. Ținând seama de posibilitățile modeste pe care le oferă bugetul limitat actual, sprijinul acordat cooperării regionale ar trebui să se bucure de o atenție sporită. În acest context, Comisia Europeană ar trebui să joace un rol mai activ pentru a contribui la instituirea unei rețele care să înlesnească schimbul de experiență între organizațiile locale; |
| --- | --- |

29.

subliniază că autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol central în acest domeniu, dat fiind că se situează în imediata apropiere a consumatorilor. Ținând seama de posibilitățile modeste pe care le oferă bugetul limitat actual, sprijinul acordat cooperării regionale ar trebui să se bucure de o atenție sporită. În acest context, Comisia Europeană ar trebui să joace un rol mai activ pentru a contribui la instituirea unei rețele care să înlesnească schimbul de experiență între organizațiile locale;

| 30. | atrage atenția asupra necesității ca interesele consumatorilor să fie apărate la nivel local și, totodată, la nivelul statelor membre. Pentru asigurarea unui raport cost-eficacitate mai bun, trebuie organizate la nivel local cursuri de formare în domeniul protecției consumatorilor. Este totuși de dorit ca plângerile consumatorilor să fie tratate printr-o abordare progresivă. Într-o perioadă de criză economică, nivelul de participare activă a consumatorilor îmbracă o importanță și mai mare; |
| --- | --- |

30.

atrage atenția asupra necesității ca interesele consumatorilor să fie apărate la nivel local și, totodată, la nivelul statelor membre. Pentru asigurarea unui raport cost-eficacitate mai bun, trebuie organizate la nivel local cursuri de formare în domeniul protecției consumatorilor. Este totuși de dorit ca plângerile consumatorilor să fie tratate printr-o abordare progresivă. Într-o perioadă de criză economică, nivelul de participare activă a consumatorilor îmbracă o importanță și mai mare;

| 31. | consideră necesară integrarea organismelor regionale în rețeaua organizațiilor europene, astfel încât să poată beneficia de finanțare din partea Comisiei. În acest mod, consumatorii ar avea posibilitatea de a-și expune problemele în fața instanței celei mai apropiate din punct de vedere geografic. Planificarea activităților prin intermediul organizațiilor locale s-ar dovedi mult mai eficientă; |
| --- | --- |

31.

consideră necesară integrarea organismelor regionale în rețeaua organizațiilor europene, astfel încât să poată beneficia de finanțare din partea Comisiei. În acest mod, consumatorii ar avea posibilitatea de a-și expune problemele în fața instanței celei mai apropiate din punct de vedere geografic. Planificarea activităților prin intermediul organizațiilor locale s-ar dovedi mult mai eficientă;

| 32. | este de părere că, prin susținerea centrelor universitare regionale care desfășoară activități de cercetare în acest domeniu, ar putea spori competențele regiunilor în materie de protecție a consumatorilor. Aceste centre ar fi așadar în măsură să creeze baza de cunoștințe necesară autorităților locale și regionale pentru a pune în aplicare în mod eficace politica regională de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

32.

este de părere că, prin susținerea centrelor universitare regionale care desfășoară activități de cercetare în acest domeniu, ar putea spori competențele regiunilor în materie de protecție a consumatorilor. Aceste centre ar fi așadar în măsură să creeze baza de cunoștințe necesară autorităților locale și regionale pentru a pune în aplicare în mod eficace politica regională de protecție a consumatorilor.

IV.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Articolul 5 alineatul (1) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| sunt neguvernamentale, nonprofit, independente de conflicte de interese de ordin industrial, comercial, de afaceri sau de altă natură și au ca obiective și activități principale promovarea și protecția sănătății, siguranței și intereselor economice și juridice ale consumatorilor din Uniunea Europeană; | sunt neguvernamentale, nonprofit, independente de conflicte de interese de ordin industrial, comercial, de afaceri sau de altă natură și au ca obiective și activități principale promovarea și protecția sănătății, siguranței și intereselor economice, și juridice ale consumatorilor din Uniunea Europeană; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

sunt neguvernamentale, nonprofit, independente de conflicte de interese de ordin industrial, comercial, de afaceri sau de altă natură și au ca obiective și activități principale promovarea și protecția sănătății, siguranței și intereselor economice și juridice ale consumatorilor din Uniunea Europeană;

sunt neguvernamentale, nonprofit, independente de conflicte de interese de ordin industrial, comercial, de afaceri sau de altă natură și au ca obiective și activități principale promovarea și protecția sănătății, siguranței și intereselor economice, și juridice ale consumatorilor din Uniunea Europeană;

Amendamentul 2

Articolul 5 alineatul (2) litera (a)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| sunt neguvernamentale, nonprofit, independente de conflicte de afaceri sau de altă natură și au ca obiective și activități principale promovarea și protecția sănătății, siguranței și intereselor economice ale consumatorilor din Uniunea Europeană; | sunt neguvernamentale, nonprofit, independente de conflicte de afaceri sau de altă natură și au ca obiective și activități principale promovarea și protecția sănătății, siguranței și intereselor economice ale consumatorilor din Uniunea Europeană; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

sunt neguvernamentale, nonprofit, independente de conflicte de afaceri sau de altă natură și au ca obiective și activități principale promovarea și protecția sănătății, siguranței și intereselor economice ale consumatorilor din Uniunea Europeană;

sunt neguvernamentale, nonprofit, independente de conflicte de afaceri sau de altă natură și au ca obiective și activități principale promovarea și protecția sănătății, siguranței și intereselor economice ale consumatorilor din Uniunea Europeană;

Amendamentul 3

Articolul 5 alineatul (2) litera (b)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| efectuează toate activitățile următoare: pun la dispoziția reprezentanților consumatorilor din Uniune și din țările terțe un mecanism formal prin care aceștia pot contribui la discuțiile politice și la elaborarea politicilor, organizează reuniuni cu funcționari responsabili pentru politici și cu organisme de reglementare a acestora în vederea promovării și susținerii intereselor consumatorilor față de autoritățile publice, identifică probleme și provocări comune în domeniul protecției consumatorilor, promovează punctul de vedere al consumatorilor în contextul relațiilor bilaterale dintre Uniune și țările terțe, contribuie la schimbul de și difuzarea experienței și cunoștințelor despre aspecte legate de protecția consumatorilor în Uniune și în țările terțe și formulează recomandări în vederea elaborării politicilor în acest domeniu. | efectuează toate activitățile următoare: pun la dispoziția reprezentanților consumatorilor din Uniune și din țările terțe un mecanism formal prin care aceștia pot contribui la discuțiile politice și la elaborarea politicilor, organizează reuniuni cu funcționari responsabili pentru politici și cu organisme de reglementare a acestora în vederea promovării și susținerii intereselor consumatorilor față de autoritățile publice , identifică probleme și provocări comune în domeniul protecției consumatorilor, promovează punctul de vedere al consumatorilor în contextul relațiilor bilaterale dintre Uniune și țările terțe, contribuie la schimbul de și difuzarea experienței și cunoștințelor despre aspecte legate de protecția consumatorilor în Uniune și în țările terțe și formulează recomandări în vederea elaborării politicilor în acest domeniu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

efectuează toate activitățile următoare: pun la dispoziția reprezentanților consumatorilor din Uniune și din țările terțe un mecanism formal prin care aceștia pot contribui la discuțiile politice și la elaborarea politicilor, organizează reuniuni cu funcționari responsabili pentru politici și cu organisme de reglementare a acestora în vederea promovării și susținerii intereselor consumatorilor față de autoritățile publice, identifică probleme și provocări comune în domeniul protecției consumatorilor, promovează punctul de vedere al consumatorilor în contextul relațiilor bilaterale dintre Uniune și țările terțe, contribuie la schimbul de și difuzarea experienței și cunoștințelor despre aspecte legate de protecția consumatorilor în Uniune și în țările terțe și formulează recomandări în vederea elaborării politicilor în acest domeniu.

efectuează toate activitățile următoare: pun la dispoziția reprezentanților consumatorilor din Uniune și din țările terțe un mecanism formal prin care aceștia pot contribui la discuțiile politice și la elaborarea politicilor, organizează reuniuni cu funcționari responsabili pentru politici și cu organisme de reglementare a acestora în vederea promovării și susținerii intereselor consumatorilor față de autoritățile publice , identifică probleme și provocări comune în domeniul protecției consumatorilor, promovează punctul de vedere al consumatorilor în contextul relațiilor bilaterale dintre Uniune și țările terțe, contribuie la schimbul de și difuzarea experienței și cunoștințelor despre aspecte legate de protecția consumatorilor în Uniune și în țările terțe și formulează recomandări în vederea elaborării politicilor în acest domeniu.

Expunere de motive

Trebuie extins domeniul de activitate al beneficiarilor eligibili și la activitățile autorităților locale și regionale, în vederea organizării unor întâlniri cu funcționarii care lucrează în domeniul protecției consumatorilor.

Amendamentul 4

Articolul 5 alineatul (7)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Granturile pentru acțiuni pot fi acordate unui organism public sau unui organism non-profit selectat printr-o procedură transparentă și desemnat de un stat membru sau de o țară terță prevăzută la articolul 7 din prezentul regulament. Organismul desemnat trebuie să facă parte dintr-o rețea a UE care furnizează informații și asistență consumatorilor pentru a-i ajuta să își exercite drepturile și să obțină un acces adecvat la serviciile de soluționare a litigiilor (Rețeaua centrelor europene pentru consumatori). | Granturile pentru acțiuni pot fi acordate unui organism public sau unui organism non-profit selectat printr-o procedură transparentă și desemnat de un stat membru sau de o țară terță prevăzută la articolul 7 din prezentul regulament. Organismul desemnat trebuie să facă parte dintr-o rețea a UE care furnizează informații și asistență consumatorilor pentru a-i ajuta să își exercite drepturile și să obțină un acces adecvat la serviciile de soluționare a litigiilor (Rețeaua centrelor europene pentru consumatori). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Granturile pentru acțiuni pot fi acordate unui organism public sau unui organism non-profit selectat printr-o procedură transparentă și desemnat de un stat membru sau de o țară terță prevăzută la articolul 7 din prezentul regulament. Organismul desemnat trebuie să facă parte dintr-o rețea a UE care furnizează informații și asistență consumatorilor pentru a-i ajuta să își exercite drepturile și să obțină un acces adecvat la serviciile de soluționare a litigiilor (Rețeaua centrelor europene pentru consumatori).

Granturile pentru acțiuni pot fi acordate unui organism public sau unui organism non-profit selectat printr-o procedură transparentă și desemnat de un stat membru sau de o țară terță prevăzută la articolul 7 din prezentul regulament. Organismul desemnat trebuie să facă parte dintr-o rețea a UE care furnizează informații și asistență consumatorilor pentru a-i ajuta să își exercite drepturile și să obțină un acces adecvat la serviciile de soluționare a litigiilor (Rețeaua centrelor europene pentru consumatori).

Expunere de motive

Organismele autorităților locale și regionale trebuie să se numere și ele printre beneficiarii eligibili.

Bruxelles, 4 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---

| 27.7.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 225/223 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 225/223

---

Avizul Comitetului Regiunilor — Sănătate pentru creșterea economică, al treilea program multianual de acțiune a UE în domeniul sănătății pentru perioada 2014-2020

2012/C 225/18

COMITETUL REGIUNILOR

| — | își exprimă rezervele cu privire la faptul că denumirea aleasă pentru program „Sănătate pentru creșterea economică” reduce sănătatea la utilitatea sa pur economică, în loc să plaseze omul în centrul atenției; |
| --- | --- |

—

își exprimă rezervele cu privire la faptul că denumirea aleasă pentru program „Sănătate pentru creșterea economică” reduce sănătatea la utilitatea sa pur economică, în loc să plaseze omul în centrul atenției;

| — | salută obiectivele generale ale programului; |
| --- | --- |

—

salută obiectivele generale ale programului;

| — | se întreabă dacă resursele financiare prevăzute, în valoare totală de 446 de milioane EUR pentru perioada 2014-2020, vor fi suficiente, în ciuda creșterii înregistrate față de programele anterioare. Regretă faptul că Comisia nu a decis să pună la dispoziție resurse considerabil mai mari având în vedere beneficiile economice care pot rezulta din evitarea costurilor cauzate de boli și a concediilor medicale; |
| --- | --- |

—

se întreabă dacă resursele financiare prevăzute, în valoare totală de 446 de milioane EUR pentru perioada 2014-2020, vor fi suficiente, în ciuda creșterii înregistrate față de programele anterioare. Regretă faptul că Comisia nu a decis să pună la dispoziție resurse considerabil mai mari având în vedere beneficiile economice care pot rezulta din evitarea costurilor cauzate de boli și a concediilor medicale;

| — | salută dispoziția conform căreia granturile pot fi acordate doar atunci când se constată o valoarea adăugată europeană clară; reamintește că această valoare adăugată inovatoare ar trebui definită ținând seama de interesul pacienților și nu doar de scopuri comerciale și reducerea costurilor sănătății; |
| --- | --- |

—

salută dispoziția conform căreia granturile pot fi acordate doar atunci când se constată o valoarea adăugată europeană clară; reamintește că această valoare adăugată inovatoare ar trebui definită ținând seama de interesul pacienților și nu doar de scopuri comerciale și reducerea costurilor sănătății;

| — | este de părere că cofinanțarea măsurilor ar trebui reglementată în conformitate cu principiile care guvernează fondurile structurale, pentru a permite regiunilor mai puțin dezvoltate să beneficieze de o finanțare corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

este de părere că cofinanțarea măsurilor ar trebui reglementată în conformitate cu principiile care guvernează fondurile structurale, pentru a permite regiunilor mai puțin dezvoltate să beneficieze de o finanțare corespunzătoare;

| — | așteaptă ca și autoritățile locale și regionale și ONG-urile să fie implicate în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea programului, precum și a diverselor proiecte și studii. |
| --- | --- |

—

așteaptă ca și autoritățile locale și regionale și ONG-urile să fie implicate în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea programului, precum și a diverselor proiecte și studii.

| Raportor | dl Tilman TÖGEL (DE-PSE), membru al Parlamentului landului Saxonia-Anhalt |
| --- | --- |
| Document de referință | „Sănătate pentru creșterea economică”, al treilea program multianual de acțiune a UE în domeniul sănătății pentru perioada 2014-2020
  COM(2011) 709 final |

Raportor

dl Tilman TÖGEL (DE-PSE), membru al Parlamentului landului Saxonia-Anhalt

Document de referință

„Sănătate pentru creșterea economică”, al treilea program multianual de acțiune a UE în domeniul sănătății pentru perioada 2014-2020

COM(2011) 709 final

| 1. | Comitetul Regiunilor sprijină eforturile și inițiativele orientate către asigurarea unei asistențe medicale publice pentru cetățenii Europei și către organizarea acesteia pe baza celor mai noi cunoștințe științifice, pentru binele oamenilor. Acesta trebuie să fie obiectivul urmărit de toți actorii politicii de sănătate și ai sistemului de sănătate, la nivel european, național, regional și local; |
| --- | --- |

1.

Comitetul Regiunilor sprijină eforturile și inițiativele orientate către asigurarea unei asistențe medicale publice pentru cetățenii Europei și către organizarea acesteia pe baza celor mai noi cunoștințe științifice, pentru binele oamenilor. Acesta trebuie să fie obiectivul urmărit de toți actorii politicii de sănătate și ai sistemului de sănătate, la nivel european, național, regional și local;

| 2. | Comitetul Regiunilor subliniază, în acest context, că o politică durabilă în domeniul sănătății trebuie să țină seama întotdeauna de factorii care promovează sănătatea și previn bolile, cum ar fi situația socială, stilul de viață, cultura, educația, factorii de mediu și condițiile-cadru sociale. Pentru a identifica factorii de risc la un moment cât mai timpuriu și pentru a acționa împotriva consecințelor lor negative cât mai rapid cu putință, este, de asemenea, necesar să se constituie rețele care să cuprindă inovațiile din toate domeniile sociale relevante; |
| --- | --- |

2.

Comitetul Regiunilor subliniază, în acest context, că o politică durabilă în domeniul sănătății trebuie să țină seama întotdeauna de factorii care promovează sănătatea și previn bolile, cum ar fi situația socială, stilul de viață, cultura, educația, factorii de mediu și condițiile-cadru sociale. Pentru a identifica factorii de risc la un moment cât mai timpuriu și pentru a acționa împotriva consecințelor lor negative cât mai rapid cu putință, este, de asemenea, necesar să se constituie rețele care să cuprindă inovațiile din toate domeniile sociale relevante;

| 3. | Comitetul Regiunilor consideră că modul în care programul stabilește priorități ascunde riscul ca inegalitățile din domeniul sănătății să fie reduse la accesul inegal la anumite tipuri de tratamente, eclipsând astfel eforturile de eliminare a diferențelor sociale care stau la baza acestor inegalități; |
| --- | --- |

3.

Comitetul Regiunilor consideră că modul în care programul stabilește priorități ascunde riscul ca inegalitățile din domeniul sănătății să fie reduse la accesul inegal la anumite tipuri de tratamente, eclipsând astfel eforturile de eliminare a diferențelor sociale care stau la baza acestor inegalități;

| 4. | Titlul programului aflat în discuție face trimitere la un concept de creștere care nu este deloc definit. Prin urmare, utilizarea acestui concept drept obiectiv al programului ridică semne de întrebare, atâta timp cât lipsește o analiză în această privință. Chiar dacă programul promovează în mod prioritar inovațiile în mecanismele de comunicare dintre actorii cei mai diverși din domeniul sănătății, în centul atenției trebuie să se afle omul și sănătatea acestuia. Deși corelația dintre creșterea economică și investițiile în sistemul de sănătate ar trebui în general evidențiată, propunerea se concentrează în mod excesiv asupra acestui aspect. Aceasta ascunde riscul ca investițiile în sănătate să fie privite doar dintr-o perspectivă economică, ceea ce ar duce astfel la concluzia că la nivelul UE nu se poate acționa decât cu jumătăți de măsură pentru a promova o bună condiție fizică și psihică; |
| --- | --- |

4.

Titlul programului aflat în discuție face trimitere la un concept de creștere care nu este deloc definit. Prin urmare, utilizarea acestui concept drept obiectiv al programului ridică semne de întrebare, atâta timp cât lipsește o analiză în această privință. Chiar dacă programul promovează în mod prioritar inovațiile în mecanismele de comunicare dintre actorii cei mai diverși din domeniul sănătății, în centul atenției trebuie să se afle omul și sănătatea acestuia. Deși corelația dintre creșterea economică și investițiile în sistemul de sănătate ar trebui în general evidențiată, propunerea se concentrează în mod excesiv asupra acestui aspect. Aceasta ascunde riscul ca investițiile în sănătate să fie privite doar dintr-o perspectivă economică, ceea ce ar duce astfel la concluzia că la nivelul UE nu se poate acționa decât cu jumătăți de măsură pentru a promova o bună condiție fizică și psihică;

| 5. | În acest context, Comitetul Regiunilor își exprimă încă o dată îngrijorarea cu privire la faptul că măsurile de consolidare a finanțelor publice se realizează cel mai adesea în defavoarea investițiilor din sectorul public, fiind astfel afectate și calitatea și stabilitatea sistemelor de sănătate. De aceea, Comitetul Regiunilor consideră că asigurarea asistenței medicale este prioritară. Comitetul consideră că sinergiile care pot apărea prin parteneriate public-privat pot fi realizate și în cadrul acestui program, astfel încât sistemele de sănătate să poată face față viitoarelor provocări; |
| --- | --- |

5.

În acest context, Comitetul Regiunilor își exprimă încă o dată îngrijorarea cu privire la faptul că măsurile de consolidare a finanțelor publice se realizează cel mai adesea în defavoarea investițiilor din sectorul public, fiind astfel afectate și calitatea și stabilitatea sistemelor de sănătate. De aceea, Comitetul Regiunilor consideră că asigurarea asistenței medicale este prioritară. Comitetul consideră că sinergiile care pot apărea prin parteneriate public-privat pot fi realizate și în cadrul acestui program, astfel încât sistemele de sănătate să poată face față viitoarelor provocări;

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR,

Observații generale prealabile

| 6. | recunoaște și sprijină eforturile Comisiei Europene de a continua prin prezentul program de acțiune a UE „Sănătate pentru creșterea economică” programele din domeniul sănătății, ținând seama de obiectivele strategice ale „Agendei Europa 2020”. Este salutat în special faptul că se pune accentul pe sisteme de sănătate inovatoare și durabile, pe utilizarea îmbunătățită a resurselor, pe măsuri de promovare a sănătății, pe prevenirea bolilor și pe constituirea unor rețele transfrontaliere în vederea evitării și combaterii amenințărilor la adresa sănătății; |
| --- | --- |

6.

recunoaște și sprijină eforturile Comisiei Europene de a continua prin prezentul program de acțiune a UE „Sănătate pentru creșterea economică” programele din domeniul sănătății, ținând seama de obiectivele strategice ale „Agendei Europa 2020”. Este salutat în special faptul că se pune accentul pe sisteme de sănătate inovatoare și durabile, pe utilizarea îmbunătățită a resurselor, pe măsuri de promovare a sănătății, pe prevenirea bolilor și pe constituirea unor rețele transfrontaliere în vederea evitării și combaterii amenințărilor la adresa sănătății;

| 7. | își exprimă rezervele cu privire la faptul că denumirea aleasă pentru program „Sănătate pentru creșterea economică” reduce sănătatea la utilitatea sa pur economică, în loc să plaseze omul în centrul atenției. Astfel, numele programului nu corespunde obiectivelor programului menționate, de exemplu, la articolul 4 alineatul (2) „Creșterea accesului la asistență medicală mai bună și mai sigură pentru cetățeni” și alineatul (4) „Protejarea cetățenilor împotriva amenințărilor transfrontaliere la adresa sănătății”; |
| --- | --- |

7.

își exprimă rezervele cu privire la faptul că denumirea aleasă pentru program „Sănătate pentru creșterea economică” reduce sănătatea la utilitatea sa pur economică, în loc să plaseze omul în centrul atenției. Astfel, numele programului nu corespunde obiectivelor programului menționate, de exemplu, la articolul 4 alineatul (2) „Creșterea accesului la asistență medicală mai bună și mai sigură pentru cetățeni” și alineatul (4) „Protejarea cetățenilor împotriva amenințărilor transfrontaliere la adresa sănătății”;

| 8. | solicită Comisiei să reflecteze asupra faptului că numele ales al programului poate părea discriminatoriu pentru persoanele bolnave și cele cu handicap, întrucât sugerează că doar persoanele sănătoase pot contribui la creșterea economică și că doar ele sunt relevante din punct de vedere economic. În acest context nu se analizează faptul că și persoanele bolnave și cele cu handicap pot participa cu drepturi egale la viața profesională, putându-și aduce astfel o contribuție economică valoroasă, în măsura în care sunt beneficiază de măsuri de sprijin; |
| --- | --- |

8.

solicită Comisiei să reflecteze asupra faptului că numele ales al programului poate părea discriminatoriu pentru persoanele bolnave și cele cu handicap, întrucât sugerează că doar persoanele sănătoase pot contribui la creșterea economică și că doar ele sunt relevante din punct de vedere economic. În acest context nu se analizează faptul că și persoanele bolnave și cele cu handicap pot participa cu drepturi egale la viața profesională, putându-și aduce astfel o contribuție economică valoroasă, în măsura în care sunt beneficiază de măsuri de sprijin;

| 9. | constată în acest context că este dificil de recunoscut o legătură substanțială între programul aflat în discuție și Strategia OMS „Sănătate 21 - Sănătate pentru toți în secolul 21”, acestea nefiind orientate către obiective comparabile. OMS menționează drept obiective ale unei strategii în domeniul sănătății necesitatea urgentă de a elimina inegalitățile de natură economică și socială în vederea îmbunătățirii sănătății întregii populații. Organizația solicită, totodată, instituirea unor măsuri pentru persoanele care au nevoie specială de ajutor și care sunt afectate în mod special de boală, eliminarea penuriei de servicii de sănătate, precum și a handicapurilor medicale și sociale (punctul II al Preambulului Declarației OMS „Sănătate 21”, adoptată la cea de-a 51-a adunare a OMS). Aceste aspecte lipsesc din programul examinat, care subliniază în mod unilateral șansele de dezvoltare economică. Comitetul așteaptă din partea Comisiei să coopereze strâns cu Comitetul regional al OMS în vederea elaborării viitoarei strategii europene pentru sănătate „Sănătatea 2020”; |
| --- | --- |

9.

constată în acest context că este dificil de recunoscut o legătură substanțială între programul aflat în discuție și Strategia OMS „Sănătate 21 - Sănătate pentru toți în secolul 21”, acestea nefiind orientate către obiective comparabile. OMS menționează drept obiective ale unei strategii în domeniul sănătății necesitatea urgentă de a elimina inegalitățile de natură economică și socială în vederea îmbunătățirii sănătății întregii populații. Organizația solicită, totodată, instituirea unor măsuri pentru persoanele care au nevoie specială de ajutor și care sunt afectate în mod special de boală, eliminarea penuriei de servicii de sănătate, precum și a handicapurilor medicale și sociale (punctul II al Preambulului Declarației OMS „Sănătate 21”, adoptată la cea de-a 51-a adunare a OMS). Aceste aspecte lipsesc din programul examinat, care subliniază în mod unilateral șansele de dezvoltare economică. Comitetul așteaptă din partea Comisiei să coopereze strâns cu Comitetul regional al OMS în vederea elaborării viitoarei strategii europene pentru sănătate „Sănătatea 2020”;

Capitolul I, Dispoziții generale

| 10. | salută faptul că programul prezentat urmează să continue primul program de acțiune (2003-2007) și cel de-al doilea program de acțiune care durează până în 2013; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că programul prezentat urmează să continue primul program de acțiune (2003-2007) și cel de-al doilea program de acțiune care durează până în 2013;

| 11. | critică în acest context faptul că nu s-a realizat o evaluare a acestor programe și observă că „Rezumatul evaluării ex post a programului în domeniul sănătății publice pentru 2003-2007 și al evaluării de la jumătatea perioadei a programului în domeniul sănătății pentru 2008-2013”, prezentat la punctul 6.5.3 al Fișei financiare, nu este suficient pentru a evalua recomandările Curții de Conturi și transpunerea recomandărilor în acest program; |
| --- | --- |

11.

critică în acest context faptul că nu s-a realizat o evaluare a acestor programe și observă că „Rezumatul evaluării ex post a programului în domeniul sănătății publice pentru 2003-2007 și al evaluării de la jumătatea perioadei a programului în domeniul sănătății pentru 2008-2013”, prezentat la punctul 6.5.3 al Fișei financiare, nu este suficient pentru a evalua recomandările Curții de Conturi și transpunerea recomandărilor în acest program;

| 12. | salută obiectivele generale ale programului formulate la articolul 2:






  — | colaborarea cu statele membre pentru a crea un sistem eficient de transfer pentru inovațiile din domeniul asistenței medicale, |
| --- | --- | --- |

12.

salută obiectivele generale ale programului formulate la articolul 2:

—

colaborarea cu statele membre pentru a crea un sistem eficient de transfer pentru inovațiile din domeniul asistenței medicale,

| — | sporirea sustenabilității financiare a sistemelor de sănătate ale fiecărui stat membru în contextul constrângerilor demografice și financiare, |
| --- | --- |

—

sporirea sustenabilității financiare a sistemelor de sănătate ale fiecărui stat membru în contextul constrângerilor demografice și financiare,

| — | protecția împotriva amenințărilor transfrontaliere la adresa sănătății și |
| --- | --- |

—

protecția împotriva amenințărilor transfrontaliere la adresa sănătății și

| — | îmbunătățirea sănătății cetățenilor UE; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea sănătății cetățenilor UE;

| 13. | regretă că autoritățile locale și regionale, care sunt de regulă responsabile pentru crearea condițiilor unei stări de sănătate bune, precum și pentru asigurarea asistenței medicale în funcție de nevoi și pentru organizarea serviciilor de sănătate, nu sunt implicate, așa cum ar fi fost necesar, și că reprezentanții grupurilor de interese nu au fost consultați în prealabil; |
| --- | --- |

13.

regretă că autoritățile locale și regionale, care sunt de regulă responsabile pentru crearea condițiilor unei stări de sănătate bune, precum și pentru asigurarea asistenței medicale în funcție de nevoi și pentru organizarea serviciilor de sănătate, nu sunt implicate, așa cum ar fi fost necesar, și că reprezentanții grupurilor de interese nu au fost consultați în prealabil;

| 14. | așteaptă, de aceea, ca și autoritățile locale și regionale și ONG-urile să fie implicate în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea programului, precum și a diverselor proiecte și studii; |
| --- | --- |

14.

așteaptă, de aceea, ca și autoritățile locale și regionale și ONG-urile să fie implicate în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea programului, precum și a diverselor proiecte și studii;

| 15. | observă în mod critic că în proiectul de regulament se introduc concepte și instrumente noi, al căror conținut și domeniu de aplicare nu sunt decât parțial inteligibile. Astfel, nu este suficient de clar ce „instrumente și mecanisme comune la nivelul UE pentru a aborda deficitul de resurse, atât umane cât și financiare și facilitarea asimilării inovării în domeniul asistenței medicale...”, așa cum se menționează la primul obiectiv, trebuie elaborate. Noile instrumente nu trebuie să ducă la crearea unor structuri, costuri sau la cheltuieli administrative redundante; |
| --- | --- |

15.

observă în mod critic că în proiectul de regulament se introduc concepte și instrumente noi, al căror conținut și domeniu de aplicare nu sunt decât parțial inteligibile. Astfel, nu este suficient de clar ce „instrumente și mecanisme comune la nivelul UE pentru a aborda deficitul de resurse, atât umane cât și financiare și facilitarea asimilării inovării în domeniul asistenței medicale...”, așa cum se menționează la primul obiectiv, trebuie elaborate. Noile instrumente nu trebuie să ducă la crearea unor structuri, costuri sau la cheltuieli administrative redundante;

Capitolul II, Obiective și acțiuni

| 16. | sprijină intenția programului de a orienta factorii de decizie politică și angajații din domeniul sănătății și din instituțiile medicale către adoptarea unor produse și servicii inovatoare și de valoare înaltă în cadrul instrumentelor, mecanismelor și orientărilor dezvoltate în domeniul sănătății. Astfel vor fi generate pe termen lung economii în materie de costuri și va fi totodată mărit gradul de eficiență și de durabilitate al sistemelor de sănătate. Comitetul propune să se reflecteze la crearea pe termen mediu a unui sistem de stimulente complementar, care să răsplătească eforturile depuse și să sprijine obținerea unor astfel de efecte; |
| --- | --- |

16.

sprijină intenția programului de a orienta factorii de decizie politică și angajații din domeniul sănătății și din instituțiile medicale către adoptarea unor produse și servicii inovatoare și de valoare înaltă în cadrul instrumentelor, mecanismelor și orientărilor dezvoltate în domeniul sănătății. Astfel vor fi generate pe termen lung economii în materie de costuri și va fi totodată mărit gradul de eficiență și de durabilitate al sistemelor de sănătate. Comitetul propune să se reflecteze la crearea pe termen mediu a unui sistem de stimulente complementar, care să răsplătească eforturile depuse și să sprijine obținerea unor astfel de efecte;

| 17. | salută obiectivele referitoare la îmbunătățirea accesului la cunoștințele de specialitate și la informațiile medicale privind boli specifice la nivel transfrontalier și dezvoltarea unor soluții și orientări comune privind îmbunătățirea calității în domeniul asistenței medicale și al siguranței pacienților. Actorii și factorii de decizie din cadrul politicii de sănătate și lucrătorii din domeniul sănătății trebuie încurajați să utilizeze cunoștințele de specialitate adunate în rețelele de referință europene și să pună în practică orientările elaborate. În acest context ar trebui avute în vedere și programe de schimb pentru diversele categorii de personal din domeniul sănătății, cum ar fi medicii, asistentele sanitare, infirmierele, îngrijitorii și experții în materie de sănătate; |
| --- | --- |

17.

salută obiectivele referitoare la îmbunătățirea accesului la cunoștințele de specialitate și la informațiile medicale privind boli specifice la nivel transfrontalier și dezvoltarea unor soluții și orientări comune privind îmbunătățirea calității în domeniul asistenței medicale și al siguranței pacienților. Actorii și factorii de decizie din cadrul politicii de sănătate și lucrătorii din domeniul sănătății trebuie încurajați să utilizeze cunoștințele de specialitate adunate în rețelele de referință europene și să pună în practică orientările elaborate. În acest context ar trebui avute în vedere și programe de schimb pentru diversele categorii de personal din domeniul sănătății, cum ar fi medicii, asistentele sanitare, infirmierele, îngrijitorii și experții în materie de sănătate;

| 18. | este de acord cu cerința de a promova cooperarea cu privire la evaluarea tehnologiei medicale și de a investiga potențialul e-sănătății și cere ca cooperarea urmărită în domeniul registrelor de pacienți electronice să respecte standardele și cerințele protecției datelor, ale confidențialității medicale și ale dreptului pacienților de a decide ei înșiși; |
| --- | --- |

18.

este de acord cu cerința de a promova cooperarea cu privire la evaluarea tehnologiei medicale și de a investiga potențialul e-sănătății și cere ca cooperarea urmărită în domeniul registrelor de pacienți electronice să respecte standardele și cerințele protecției datelor, ale confidențialității medicale și ale dreptului pacienților de a decide ei înșiși;

| 19. | consideră că punerea accentului pe identificarea, difuzarea și promovarea aplicării măsurilor și proiectelor exemplare în vederea promovării sănătății și a prevenirii bolilor cauzate, printre altele, de fumat, alimentație incorectă, lipsa activității fizice, abuzul de alcool și contactele sexuale neprotejate, constituie o abordare corectă. În plus, așteaptă să fie abordată și rezistența în creștere la antibiotice și rolul jucat în această privință de utilizarea antibioticelor în domeniul creșterii animalelor, în special al creșterii intensive a animalelor, precum și necesitatea prevenirii prin vaccinare a îmbolnăvirilor. Tema neabordată în prezent a inegalităților în materie de sănătate, a sănătății psihice, a factorilor sociali determinanți ai sănătății și a confortului psihic trebuie inclusă în program și tratată și sub aspectul raportului său cu criza financiară și economică în curs; |
| --- | --- |

19.

consideră că punerea accentului pe identificarea, difuzarea și promovarea aplicării măsurilor și proiectelor exemplare în vederea promovării sănătății și a prevenirii bolilor cauzate, printre altele, de fumat, alimentație incorectă, lipsa activității fizice, abuzul de alcool și contactele sexuale neprotejate, constituie o abordare corectă. În plus, așteaptă să fie abordată și rezistența în creștere la antibiotice și rolul jucat în această privință de utilizarea antibioticelor în domeniul creșterii animalelor, în special al creșterii intensive a animalelor, precum și necesitatea prevenirii prin vaccinare a îmbolnăvirilor. Tema neabordată în prezent a inegalităților în materie de sănătate, a sănătății psihice, a factorilor sociali determinanți ai sănătății și a confortului psihic trebuie inclusă în program și tratată și sub aspectul raportului său cu criza financiară și economică în curs;

| 20. | sprijină acțiunile eligibile, definite la articolul 4 alineatul (1), în special cu privire la dezvoltarea cooperării privind evaluarea tehnologiei medicale, creșterea interoperabilității aplicațiilor de e-sănătate, în vederea consolidării drepturilor pacienților; |
| --- | --- |

20.

sprijină acțiunile eligibile, definite la articolul 4 alineatul (1), în special cu privire la dezvoltarea cooperării privind evaluarea tehnologiei medicale, creșterea interoperabilității aplicațiilor de e-sănătate, în vederea consolidării drepturilor pacienților;

| 21. | solicită ca în completarea cooperării privind evaluarea impactului tehnologiilor să se realizeze evaluări ale impactului asupra sănătății (Health Impact Assessment), în special cu privire la strategiile, planurile sau programele actuale sau cele noi care urmează să fie puse în aplicare din sectorul sănătății, precum și din afara acestuia. |
| --- | --- |

21.

solicită ca în completarea cooperării privind evaluarea impactului tehnologiilor să se realizeze evaluări ale impactului asupra sănătății (Health Impact Assessment), în special cu privire la strategiile, planurile sau programele actuale sau cele noi care urmează să fie puse în aplicare din sectorul sănătății, precum și din afara acestuia.

| 22. | solicită ca, atunci când se elaborează măsuri coordonate la nivelul UE cu obiectivul de a permite pacienților să utilizeze posibilitățile de tratament transfrontaliere, să se ia în considerare includerea în această cooperare și a grupurilor de autoajutorare ale pacienților, pe lângă statele membre, organizațiile pacienților și grupurile de interese; |
| --- | --- |

22.

solicită ca, atunci când se elaborează măsuri coordonate la nivelul UE cu obiectivul de a permite pacienților să utilizeze posibilitățile de tratament transfrontaliere, să se ia în considerare includerea în această cooperare și a grupurilor de autoajutorare ale pacienților, pe lângă statele membre, organizațiile pacienților și grupurile de interese;

| 23. | sprijină „transmiterea cunoștințelor”, care este promovată în mod prioritar de program, și observă că, în acest context, un obiectiv central al trebui să constea în dotarea factorilor de decizie și a instituțiilor cu rol de pregătire a deciziilor cu capacități metodologice, pentru a dezvolta abordări pe măsură, orientate tematic, la nivel național și regional, care să permită punerea în aplicare a unor soluții corespunzătoare în structurile și sistemele specifice ale fiecărei țări, care au evoluat în funcție de tradițiile naționale; |
| --- | --- |

23.

sprijină „transmiterea cunoștințelor”, care este promovată în mod prioritar de program, și observă că, în acest context, un obiectiv central al trebui să constea în dotarea factorilor de decizie și a instituțiilor cu rol de pregătire a deciziilor cu capacități metodologice, pentru a dezvolta abordări pe măsură, orientate tematic, la nivel național și regional, care să permită punerea în aplicare a unor soluții corespunzătoare în structurile și sistemele specifice ale fiecărei țări, care au evoluat în funcție de tradițiile naționale;

| 24. | salută accentul pus pe măsurile de combatere a deficitului de forță de muncă în domeniile sănătății și îngrijirii și speră că măsurile care vizează menținerea durabilă a forței de muncă în aceste domenii nu vor fi contracarate prin atragerea personalului calificat din alte state membre; |
| --- | --- |

24.

salută accentul pus pe măsurile de combatere a deficitului de forță de muncă în domeniile sănătății și îngrijirii și speră că măsurile care vizează menținerea durabilă a forței de muncă în aceste domenii nu vor fi contracarate prin atragerea personalului calificat din alte state membre;

| 25. | subliniază în acest sens că formarea specialiștilor din domeniul sănătății și al îngrijirii trebuie să se orienteze pe viitor după cerințele secolului 21, așa cum se afirmă în Raportul Lancet „O nouă inițiativă globală privind reforma formării specialiștilor în domeniul sănătății”. Solicită, de asemenea, continuarea dialogului privind reorientarea formării specialiștilor din domeniul sănătății în cadrul organelor competente ale UE; |
| --- | --- |

25.

subliniază în acest sens că formarea specialiștilor din domeniul sănătății și al îngrijirii trebuie să se orienteze pe viitor după cerințele secolului 21, așa cum se afirmă în Raportul Lancet „O nouă inițiativă globală privind reforma formării specialiștilor în domeniul sănătății”. Solicită, de asemenea, continuarea dialogului privind reorientarea formării specialiștilor din domeniul sănătății în cadrul organelor competente ale UE;

| 26. | salută toate acțiunile propuse la articolul 4 alineatele (2) și (3) în vederea îmbunătățirii accesului cetățenilor la o asistență medicală mai bună și mai sigură, precum și în vederea prevenirii bolilor și speră ca, pe lângă crearea unor rețele și/sau centre de referință, în special pentru studiul, cercetarea, diagnosticarea și tratamentul bolilor cu prevalență și incidență scăzute în Europa, schimbul de bune practici și un sistem de cunoaștere în materie de sănătate, să se elaboreze în special orientări privind utilizarea precaută a antibioticelor și să se ia în acest context măsuri privind utilizarea în general mai precaută a medicamentelor de către populație, în special a celor pentru care nu este nevoie de rețetă; |
| --- | --- |

26.

salută toate acțiunile propuse la articolul 4 alineatele (2) și (3) în vederea îmbunătățirii accesului cetățenilor la o asistență medicală mai bună și mai sigură, precum și în vederea prevenirii bolilor și speră ca, pe lângă crearea unor rețele și/sau centre de referință, în special pentru studiul, cercetarea, diagnosticarea și tratamentul bolilor cu prevalență și incidență scăzute în Europa, schimbul de bune practici și un sistem de cunoaștere în materie de sănătate, să se elaboreze în special orientări privind utilizarea precaută a antibioticelor și să se ia în acest context măsuri privind utilizarea în general mai precaută a medicamentelor de către populație, în special a celor pentru care nu este nevoie de rețetă;

| 27. | recunoaște importanța protecției cetățenilor împotriva amenințărilor transfrontaliere la adresa sănătății prin elaborarea unor concepte comune în vederea consolidării capacității de protecție și a coordonării în cazul unor urgențe în domeniul sănătății, înțelegându-se de la sine că aceste abordări trebuie să respecte prerogativele naționale și regionale și că mecanismele de cooperare transfrontalieră trebuie să fie definite cu respectarea acestor prerogative; |
| --- | --- |

27.

recunoaște importanța protecției cetățenilor împotriva amenințărilor transfrontaliere la adresa sănătății prin elaborarea unor concepte comune în vederea consolidării capacității de protecție și a coordonării în cazul unor urgențe în domeniul sănătății, înțelegându-se de la sine că aceste abordări trebuie să respecte prerogativele naționale și regionale și că mecanismele de cooperare transfrontalieră trebuie să fie definite cu respectarea acestor prerogative;

| 28. | în acest context, subliniază clar că competențele în materie de protecție împotriva bolilor și catastrofelor care revin nivelului local și regional în statele membre necesită participarea obligatorie a acestor niveluri la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea acestor măsuri; |
| --- | --- |

28.

în acest context, subliniază clar că competențele în materie de protecție împotriva bolilor și catastrofelor care revin nivelului local și regional în statele membre necesită participarea obligatorie a acestor niveluri la elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea acestor măsuri;

| 29. | subliniază, de asemenea, importanța promovării sănătății la locul de muncă. De aceea, în cadrul politicii lor de sănătate, statele membre trebuie să ancoreze ferm promovarea sănătății în mediul economic și la locul de muncă; |
| --- | --- |

29.

subliniază, de asemenea, importanța promovării sănătății la locul de muncă. De aceea, în cadrul politicii lor de sănătate, statele membre trebuie să ancoreze ferm promovarea sănătății în mediul economic și la locul de muncă;

Capitolul III, Dispoziții financiare

Capitolul IV, Punerea în aplicare

| 30. | se întreabă dacă resursele financiare prevăzute, în valoare totală de 446 de milioane EUR pentru perioada 2014-2020, vor fi suficiente, în ciuda creșterii înregistrate față de programele anterioare. Regretă faptul că Comisia nu a decis să pună la dispoziție resurse considerabil mai mari având în vedere beneficiile economice care pot rezulta din evitarea costurilor cauzate de boli și a concediilor medicale; |
| --- | --- |

30.

se întreabă dacă resursele financiare prevăzute, în valoare totală de 446 de milioane EUR pentru perioada 2014-2020, vor fi suficiente, în ciuda creșterii înregistrate față de programele anterioare. Regretă faptul că Comisia nu a decis să pună la dispoziție resurse considerabil mai mari având în vedere beneficiile economice care pot rezulta din evitarea costurilor cauzate de boli și a concediilor medicale;

| 31. | se așteaptă ca fondurile, care sunt de fapt prea mici, să fie distribuite în mod transparent și echilibrat și să fie implicat la timp în elaborarea criteriilor de distribuție, în special în cazul programelor de lucru anuale, prevăzute la articolul 11 alineatul (1); |
| --- | --- |

31.

se așteaptă ca fondurile, care sunt de fapt prea mici, să fie distribuite în mod transparent și echilibrat și să fie implicat la timp în elaborarea criteriilor de distribuție, în special în cazul programelor de lucru anuale, prevăzute la articolul 11 alineatul (1);

| 32. | solicită ca partea de fonduri din bugetul total destinată contractelor de servicii să fie clar delimitată și ca rezultatele acestor contracte să fie accesibile statelor membre, regiunilor și altor părți interesate; |
| --- | --- |

32.

solicită ca partea de fonduri din bugetul total destinată contractelor de servicii să fie clar delimitată și ca rezultatele acestor contracte să fie accesibile statelor membre, regiunilor și altor părți interesate;

| 33. | salută deschiderea programului și pentru țări terțe, deoarece în special aspectele asistenței medicale preventive transfrontaliere, eliminării deficitului de personal de specialitate și protecției împotriva catastrofelor trebuie gândite „transfrontalier”; |
| --- | --- |

33.

salută deschiderea programului și pentru țări terțe, deoarece în special aspectele asistenței medicale preventive transfrontaliere, eliminării deficitului de personal de specialitate și protecției împotriva catastrofelor trebuie gândite „transfrontalier”;

| 34. | atrage atenția cu privire la legăturile cu Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT) și utilizarea efectelor pozitive și a posibilităților acesteia, în special în regiunile frontaliere ale statelor membre; |
| --- | --- |

34.

atrage atenția cu privire la legăturile cu Gruparea europeană de cooperare teritorială (GECT) și utilizarea efectelor pozitive și a posibilităților acesteia, în special în regiunile frontaliere ale statelor membre;

| 35. | salută în principiu faptul că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2), granturile pot fi acordate doar atunci când se constată o valoarea adăugată europeană clară; reamintește că această valoare adăugată inovatoare ar trebui definită ținând seama de interesul pacienților și nu doar de scopuri comerciale și reducerea costurilor sănătății; |
| --- | --- |

35.

salută în principiu faptul că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2), granturile pot fi acordate doar atunci când se constată o valoarea adăugată europeană clară; reamintește că această valoare adăugată inovatoare ar trebui definită ținând seama de interesul pacienților și nu doar de scopuri comerciale și reducerea costurilor sănătății;

| 36. | regretă însă faptul că doar afirmațiile de la punctul 6.5.2. al fișei financiare definesc un cadru pentru o astfel de valoare adăugată, în măsura în care menționează că pentru a atinge obiectivele programului este nevoie de cooperare, coordonare și sprijin la nivel european. Acestea constituie însă condiția prealabilă pentru ca acțiunea europeană, adică supranațională, să fie justificată în conformitate cu principiul subsidiarității, aflat la baza articolului 168; |
| --- | --- |

36.

regretă însă faptul că doar afirmațiile de la punctul 6.5.2. al fișei financiare definesc un cadru pentru o astfel de valoare adăugată, în măsura în care menționează că pentru a atinge obiectivele programului este nevoie de cooperare, coordonare și sprijin la nivel european. Acestea constituie însă condiția prealabilă pentru ca acțiunea europeană, adică supranațională, să fie justificată în conformitate cu principiul subsidiarității, aflat la baza articolului 168;

| 37. | observă că aspectele referitoare la valoarea adăugată a implicării UE, formulate la punctul 6.5.2 al fișei financiare, cum ar fi „acțiuni care ar putea duce la un sistem de evaluare comparativă; îmbunătățirea economiilor de scară prin evitarea pierderile datorate redundanței și optimizarea utilizării resurselor financiare” necesită o bază verificabilă, pentru a se putea constata această valoarea adăugată; |
| --- | --- |

37.

observă că aspectele referitoare la valoarea adăugată a implicării UE, formulate la punctul 6.5.2 al fișei financiare, cum ar fi „acțiuni care ar putea duce la un sistem de evaluare comparativă; îmbunătățirea economiilor de scară prin evitarea pierderile datorate redundanței și optimizarea utilizării resurselor financiare” necesită o bază verificabilă, pentru a se putea constata această valoarea adăugată;

| 38. | este de părere că cofinanțarea măsurilor conform articolului 7 alineatul (3) ar trebui reglementată în conformitate cu principiile care guvernează fondurile structurale, pentru a permite regiunilor mai puțin dezvoltate să beneficieze de o finanțare corespunzătoare; |
| --- | --- |

38.

este de părere că cofinanțarea măsurilor conform articolului 7 alineatul (3) ar trebui reglementată în conformitate cu principiile care guvernează fondurile structurale, pentru a permite regiunilor mai puțin dezvoltate să beneficieze de o finanțare corespunzătoare;

| 39. | salută simplificarea propusă a procedurii de solicitare și gestionare a acțiunilor și evidențiază faptul că cheltuielile administrative din prezent, impuse de programul actual (2007-2013), au dus la utilizarea redusă a acestuia. |
| --- | --- |

39.

salută simplificarea propusă a procedurii de solicitare și gestionare a acțiunilor și evidențiază faptul că cheltuielile administrative din prezent, impuse de programul actual (2007-2013), au dus la utilizarea redusă a acestuia.

II.   PROPUNERI DE AMENDAMENTE

Amendamentul 1

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (14) | Programul ar trebui să se concentreze în principal pe cooperarea cu autoritățile naționale competente în domeniul sănătății și să stimuleze participarea largă a tuturor statelor membre. Ar trebui încurajată în mod activ în special participarea statelor membre care au un venit național brut (VNB) mai mic decât 90 % din media Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(14)

Programul ar trebui să se concentreze în principal pe cooperarea cu autoritățile naționale competente în domeniul sănătății și să stimuleze participarea largă a tuturor statelor membre. Ar trebui încurajată în mod activ în special participarea statelor membre care au un venit național brut (VNB) mai mic decât 90 % din media Uniunii.

| (14) | Programul ar trebui să se concentreze în principal pe cooperarea cu autoritățile competente în domeniul sănătății și să stimuleze participarea largă a tuturor statelor membre. Ar trebui încurajată în mod activ în special participarea statelor membre care au un brut () mai mic decât 90 % din media Uniunii. |
| --- | --- |

(14)

Programul ar trebui să se concentreze în principal pe cooperarea cu autoritățile competente în domeniul sănătății și să stimuleze participarea largă a tuturor statelor membre. Ar trebui încurajată în mod activ în special participarea statelor membre care au un brut () mai mic decât 90 % din media Uniunii.

Expunere de motive

În statele membre, competențele în materie de sănătate revin adesea nivelului regional și local. Punerea exclusivă a accentului pe „statele de coeziune” nu pare potrivită. Programul trebuie să fie orientat către participarea regiunilor mai puțin dezvoltate; chestiunea regiunilor mai puțin dezvoltate, care necesită o atenție specială, este tratată în detaliu în amendamentul la articolul 7 alineatul (3) litera c).

Amendamentul 2

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (16) | Programul ar trebui să promoveze sinergii, evitând, în același timp, suprapunerea cu programele și acțiunile conexe ale Uniunii. Ar trebui să se utilizeze în mod corespunzător alte fonduri și programe ale Uniunii, în special, programele-cadru actuale și viitoare ale Uniunii pentru cercetare și inovare și rezultatele acestora, fondurile structurale, programul pentru schimbare socială și inovare, Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene, strategia europeană pentru sănătate la locul de muncă, programul pentru competitivitate și inovare, programul-cadru pentru mediu și politici climatice (LIFE), programul de acțiune a Uniunii în domeniul politicii de protecție a consumatorilor (2014-2020), programul referitor la justiție (2014-2020), programul comun de asistență pentru autonomie la domiciliu (programul Europa educației) și programul statistic al Uniunii în cadrul activităților lor respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

(16)

Programul ar trebui să promoveze sinergii, evitând, în același timp, suprapunerea cu programele și acțiunile conexe ale Uniunii. Ar trebui să se utilizeze în mod corespunzător alte fonduri și programe ale Uniunii, în special, programele-cadru actuale și viitoare ale Uniunii pentru cercetare și inovare și rezultatele acestora, fondurile structurale, programul pentru schimbare socială și inovare, Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene, strategia europeană pentru sănătate la locul de muncă, programul pentru competitivitate și inovare, programul-cadru pentru mediu și politici climatice (LIFE), programul de acțiune a Uniunii în domeniul politicii de protecție a consumatorilor (2014-2020), programul referitor la justiție (2014-2020), programul comun de asistență pentru autonomie la domiciliu (programul Europa educației) și programul statistic al Uniunii în cadrul activităților lor respective.

| (16) | Programul ar trebui să promoveze sinergii, evitând, în același timp, suprapunerea cu programele și acțiunile conexe ale Uniunii. Ar trebui să se utilizeze în mod corespunzător alte fonduri și programe ale Uniunii, în special, programele-cadru actuale și viitoare ale Uniunii pentru cercetare și inovare și rezultatele acestora, fondurile structurale programul pentru schimbare socială și inovare, Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene, strategia europeană pentru sănătate la locul de muncă, programul pentru competitivitate și inovare, programul-cadru pentru mediu și politici climatice (LIFE), programul de acțiune a Uniunii în domeniul politicii de protecție a consumatorilor (2014-2020), programul referitor la justiție (2014-2020), programul comun de asistență pentru autonomie la domiciliu (programul Europa educației) și programul statistic al Uniunii în cadrul activităților lor respective. |
| --- | --- |

(16)

Programul ar trebui să promoveze sinergii, evitând, în același timp, suprapunerea cu programele și acțiunile conexe ale Uniunii. Ar trebui să se utilizeze în mod corespunzător alte fonduri și programe ale Uniunii, în special, programele-cadru actuale și viitoare ale Uniunii pentru cercetare și inovare și rezultatele acestora, fondurile structurale programul pentru schimbare socială și inovare, Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene, strategia europeană pentru sănătate la locul de muncă, programul pentru competitivitate și inovare, programul-cadru pentru mediu și politici climatice (LIFE), programul de acțiune a Uniunii în domeniul politicii de protecție a consumatorilor (2014-2020), programul referitor la justiție (2014-2020), programul comun de asistență pentru autonomie la domiciliu (programul Europa educației) și programul statistic al Uniunii în cadrul activităților lor respective.

Expunere de motive

A se vedea punctul 34 al avizului.

Amendamentul 3

Titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Sănătate pentru creșterea economică | |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

Sănătate pentru creșterea economică

Amendamentul 4

Articolul 7 alineatul (3) litera c)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 60 % din costurile eligibile pentru acțiunile menționate la alineatul (2) litera (a), cu excepția statelor membre al căror venit național brut pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii, care beneficiază de o contribuție financiară de până la maximum 80 % din costurile eligibile. În cazuri de utilitate excepțională, contribuția financiară pentru acțiunile menționate la alineatul (2) litera (a) poate fi de până la maximum 80 % din costurile eligibile pentru autoritățile competente ale tuturor statelor membre sau țărilor terțe care participă la program. | 60 % din costurile eligibile pentru acțiunile menționate la alineatul (2) litera (a), cu excepția statelor membre al căror brut pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii, care beneficiază de o contribuție financiară de până la maximum 80 % din costurile eligibile. În cazuri de utilitate excepțională, contribuția financiară pentru acțiunile menționate la alineatul (2) litera (a) poate fi de până la maximum 80 % din costurile eligibile pentru autoritățile competente ale tuturor statelor membre sau țărilor terțe care participă la program. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

60 % din costurile eligibile pentru acțiunile menționate la alineatul (2) litera (a), cu excepția statelor membre al căror venit național brut pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii, care beneficiază de o contribuție financiară de până la maximum 80 % din costurile eligibile. În cazuri de utilitate excepțională, contribuția financiară pentru acțiunile menționate la alineatul (2) litera (a) poate fi de până la maximum 80 % din costurile eligibile pentru autoritățile competente ale tuturor statelor membre sau țărilor terțe care participă la program.

60 % din costurile eligibile pentru acțiunile menționate la alineatul (2) litera (a), cu excepția statelor membre al căror brut pe cap de locuitor este mai mic de 90 % din media Uniunii, care beneficiază de o contribuție financiară de până la maximum 80 % din costurile eligibile. În cazuri de utilitate excepțională, contribuția financiară pentru acțiunile menționate la alineatul (2) litera (a) poate fi de până la maximum 80 % din costurile eligibile pentru autoritățile competente ale tuturor statelor membre sau țărilor terțe care participă la program.

Bruxelles, 4 mai 2012

Președinta Comitetului Regiunilor

Mercedes BRESSO

---